 Senj kao destil da pričekamo i viš koji imate? Može, može, možeš minut da pričekamo, da nam se još prikruči učestnika, imamo trenutno 20 i 6. Ja ovako ja ću, ladajno, naje, počnem dobro jutro. Svima svim učestnicima jako ko vidim ima nas oko 50, to sam ukupno što znači da je preko 30 učestnik, da je da brojo izminuti u minutu lagano raste, što mi je jako drago. Želiju da vas pozdravim i da vam zaželim svima dobrodošlicu na seminar koje sprizmo društvene jednakosti, do bolje politike okoliše, odnosno životne sredine koji organizuje stokomski institut za okoliš u saradnju sa našim partnerima u bih kako projetnim partnerima tako i institucijama. Ja se zove Mamar Čaušević, ja radim u stokomskom institutu za okoliš i način se bavim raditi na projektu SBH i bavim se pitanjima zelenu kapitala, okolišnjih politika i klimatski promijena i sigurnosti, ali danas u svojstvu ću biti moderatora, odnosno facilitatora ove radionice. Ovakupri, nego što počnemo, ja bi zamolim u svoju kolegizaciju Senku, da vam dava par technički detalja veza njih za snimanje, semena, za prevo, za načine koji postavljate pitanja, pa tako Senka, molim te pošli se u ključti da vam malo pojavljaš te stvari našim učisnici. Hvala, Amar. Dobro jutro svim učisnicima. Moj im je Senka Kulinović i prestavljam lokalnu partnerom ovog projekta. Iskoni istiću prvih par minuta, samo ukratko da vam dam neke smjenice za korištenje različitih opcija koja imamo na ovom webinaru. Dakle, ako povučete svoj miš prema dole, otvoriće vam se nekoliko opcija, gdje imate Q&A opciju, chat opciju, podizanje ruke, odnosno opciju raise hand i interpretation. Putem, jedan od za vas, tokom ovom webinaru je jedna najzačajnija funkcija bit će ova Q&A, gdje možete da ostavljate svoje pitanja i komentare. Dakle, chat opciju koja je druga opcija po redu, ohrabrijemu vas da na njoj nam da ostavljate samo ukuniku imate neki technički problem, kako bi smo ipak imali svoje pitanje i odgovore na jednom mjestu, odnosno na ovaj Q&A opciju koja sam govorila ranije. I na kraju opcija interpretation je također od izuzetnom značaja, ukoliko nis ne govorite engleski jezik. Jedan dio webinara, kao što ste obavještani i putem e-mail'a će se održavati na ovom jeziku, tako da je, ukoliko ne govorite, jako je bitno da se sami mijenjate različite kanale koje tu imamo u opciji. Nakon što kliknete na interpretation, to je ovakal ikunica zemljske kule, pojaviće vam se tri različita kanale, jedan se zove off, drug je English i treći je BHS. Ukoliko panelisti govori na engleskom jeziku, vi treba da se prešaltate na BHS kanal, kako biste naše privoditeljce, čuli da govori na našem jeziku, ukoliko ne imate potrebu za prevodom i razumijete jezik, predlažem da ostanete na ovom off kanalu, na kojem čujete orginalni jezik trenutno govornika. To su ukratko neke opcije. Naravno, kulniku imate bilo kakvih pitanja, nedulnica ili techničkih potreškoća, možete mi se javiti putem čet opcije, dali privatno ili javno, i ja ću se potruti da vam čin prije odgovori. Hvala. Sinjka, hvala, puno, ovako pjaču samo sad dati par, još riječi uvoda vezan za seminar, čisto primu što počalno sa prvim prezentacijama. Ovako, zašto, socijalna jednaku, zašto je tu bitno, pa to je jedna tema možda, koja je u okolišno, u ovih za okolišno, u NOVA, u BH, ali ja moram reći da je ona generalno i globalno prisutna. Čak i u Švecku, gdje mi sjedimo jedno bogatvo razvijenoj zemlji, to okom pandemije trenutne pokazalo se dosta istraživanjem da su ili žene, ili migranti, ili neke druge, sve društvene grupe drugačije reaguju na neke udare, velike sistemske udare, kao što je pandemija, a sutrati sistemski udari mogu biti klimatske promjene ili neke okolišne katastrofe i tako dalje, tako dalje. I zato je jako važno da mi razgovaram ovome i da se ovate imate, dobi je jedna značajka, ka zaslužuje, jer sada dokradimo na izradi strategijakcijnoj plana za BH u slopovu projekta, imamo odličnu priliku da postavimo neku vrstu, ili osnova iz ove oblasti koje će su trabiti integrisane u tu strategiju koji će uč u zakone, ili koji će uči u sistem funkcionisane u BH na ovom pitanju i samim tim poboljšati generalnu prospetetu kako zemlje tako i svih grupa bila društvene, polne, tako dalje i tako dalje. Ja sada vam ne bi dužio više ulezi u tematiku, ja ću prepustiti to ekspertima. Naši prvi panelisti biće kolegica Belma Jahovići, kolegica Claudia Strambop. On će vam dati kratko jedan uvod osnovne veze između društvene jednakosti i okolicnih pitanja i uzimajući tu u kontekst BH. Ja ovako idemo, ja ću svaki panel da ću kratki opis panela i onda ću daću samo kratki osvrt na izlagače. Belma Jahović je više ekspert za društvena i gender pitanja prijenovi. Nije na specialnost u enovi ono čim se ona bavi, da pokušava da uključuje ta socijalne dimenzije u projiknih dizajnih, projiknu implementaciju i ona, kao lokalni partner na MAUSa, da pokušava da vam pomaži da što bolje i što je efikastnije ova pitanja uključimo u projekati i u sve njegove segmente. Belma je u prošlosti radla kao gender focal point u javnom sektoru, sa relevantnim instucijama u BH i što jako bitno nije nace, nije odnosio samo kada kažemo je na polma, na žene, nego takođe i na uškarce. Klaudija Strambo, moja kolegica iz Trolkovsvom instuute za okoliš, se većinom bavi pitanjima energije, klimatski promijena i isto ruda i kako se one uklapaju u tu širu sliku, odnosno rudnika i darstva, ali takođe i transicijama društava u neki jelodrživi i bolji razvoj. Ona radi na projektu ESAP kao naučni jelosavjetnik i konkretno je odgovorna za društvenu jednakost, odnosno integraciju i društvene jednakosti u ESAP. Ovako sada ću se tiće mene jačnu stati da ću Belmi i Klaudiji riječ da poču sa svojvom sesiju. Hulja. Još se ne vrdi od ose riješi taj tehaški problem, sve čto u Brzo-Klaudiju ne vidim. Amar, izvinjavam se, nadiraj je, ja ću podijelit prezentacij kolek sa Senjim, klimatenčkim problemom, izvinjavam se. Samo se poču. Nikakav problem. Nikakav problem. Evo, košti ćeću li prezentacija stiži Brzo? Čekaj. Dobro. Danes možemo poču svoju vrdu ovoj prezentaciju. Ovo, koji je moj koleg Belma Jahović i ovdje ćeš poču svoju vrdu ovoj prezentaciju u kojoj socialne ekvijete i ovoj svojvom sesiju. I ovdje ćeš otvoriti svoje egzempli u kontekstu Bosnijanja. I ovo ćeš ovoj prezentaciju ovoj prezentaciju. Evo dok čekama, samo reči, kako smo odplilke mi zamislili, zamislili smo da imamo prvu prezentaciju Klaudije i Belmi, onda ćemo imati predstavnike od državnih instrucija doentitickih instrucija da razgovaraju na temu. Imamo jednu kratku pauzu i imamo kolegje i Slovenije iz Srbije i nakon toga ćemo imati Q&A i onda smo panel diskussiju. Alebo pošto je Nadira već počela sa djeljem ekrana, ja ću prestanem da rećam i da ću reći Klaudije i Belmi. Dima, da se dao. Kako ti dobro, da se dao? Dima, dao. Sve, da smo s njemnoj politikom počeli, sve občinamo se u vrhu ljubovati i na dno i učinu i načinu. I načinu, u technolega o ekronom. I načinu, začnili, neko dovoljli, načinu, i raz nuć blo Smithsonian Covid-19stones. But the environmental issues are mostly driven by human decisions and behaviour. It's important to keep in mind people in the story of the environment. And at the same time environmental issues can also have severe health, slavljihod and security implications for people as Ammer mentioned. Now these relationships between people in the environment vary depending on where people live, the resources they have or can access and the role society expects from them. You can move to the next one please. Thank you. So in this presentation we want to describe how different groups in society relate to the environment and in particular groups that are considered socially disadvantaged, such as children, women, the youth, the elderly, persons with disabilities, Roma persons as well as refugees and internally displaced persons. And our starting point here is that because of laws and regulations and culture and traditions, people with different characteristics and identities have different access to resources, right? There are also different expectations regarding the professional and other social roles they should perform. And as we will illustrate later in the presentation, this is relevant from an environmental perspective too. For instance, if we think about inheritance, even if the law says women and men should have the same right to inheritance, in practice men are more likely to inherit land than women, right? Or another example is how social norms dictate how certain jobs should be done primarily by men or women. Typical examples are construction or nursing. And this can affect exposure to certain environmental issues like noise and harmful chemicals, for instance. Now, while we all share characteristics with other people, we also are already different, right? So if you think about your workplace, your family, your neighborhood, well, there are men and women, they are younger and older people. Some people have different educational backgrounds, some may live in urban areas or in rural areas. They may have different income levels, some may be disabled, others not. Some people may be Roma or others not. So it's important to keep in mind that men, women, the elderly, et cetera, they're not defined by only one parameter. For example, a woman or a man can be at the same time, elderly or young, and poor or affluent, and Roma or non-Roma, and disabled or not disabled. And so therefore one should always be careful about making generalization. But also at the same time when we don't have detailed information, it's difficult to make an nuanced analysis of how these different groups in society relate to the environment, right? So all these variables we mentioned can play a role in how diverse group of people contribute to environmental issues and solutions. And they are also important to understand how environmental problems and policy affect different groups in society. Can move to the next one please, thank you. So before we dive into the main links between social equity and environmental issues, we just want to clarify a few definitions. So when we talk about social equity here, we talk about the situation where they are not only equal opportunities between, but also fair outcomes for men and women and people of different classes, ethnicities, nationalities, age, et cetera, et cetera. And the key component of the analysis is also the link between environment and poverty. But looking at poverty, it's important to go beyond income poverty. And here we work with the idea of multidimensional poverty, which refers not only to the lack of resources, but also the lack of power, voice, opportunities, and choice, and human security. And another very important concept we work with is that of gender equality, so that's the situation in which women and men and girls and boys have equal rights, responsibilities, and opportunities. So here if we just try to explain well the difference between equality and equity, equality is providing the same level of opportunity and assistance to all segments of society, for instance, across age and genders. And equity is providing various levels of support and assistance depending on specific needs or abilities. And these are the concepts we work with when looking at the links between social equity and environmental issues. And we will be soon publishing a report that explains all this in more detail. Can you move to the next one, please? Thank you. So there are the key links between social equity and the environment. Here we focus on five main interactions, we look at whether social inequity contributes to environmental problems and how so. Whether there are certain groups in society that are especially vulnerable to environmental problems, whether environmental problems can worsen social inequity, whether certain groups in society have special expertise or motivation to improve the environment. And also we look at the implication of environmental policy across society. Next one, please. Thank you. So the first point here is that social inequity can contribute to environmental problems. And I will give you two examples here. The first one is about how poverty can contribute to air pollution. Because income poor households are more likely to use cheap and highly polluting fuels for domestic purposes. And they are also more likely to run older high polluting parts. So in Bosnijanhezegovina, the average age of a car in 2016 was 17 years old. And that means they are not complying with modern standards regarding air pollutants. There are several links between air pollution and energy poverty and we will hear more about this in Dr. Zivcic's presentation later this morning. Another example is how social norms may discourage some men from recycling and other environmentally friendly behaviors. There is research that shows that in US and Europe caring for the environment is often perceived as a feminine trait. And this social norm has two important consequences. First, the responsibility of caring for the environment falls primarily on women. And second, some men may be motivated to avoid or even oppose environmentally friendly activities because they are associated with feminine traits. Of course, this is all depends on people, right? But there are some trends and some social factors that have an influence on how people are affected by environmental problems and how they may contribute to environmental problems. So addressing social inequity can help improve the environment. And I will here give the floor to my colleague Belma. Thank you, Claudia. Good morning everybody. So in the previous slide, we talked about how social inequity can contribute to environmental problems. But the same or other environmental problems can lead to unequal social vulnerability. Environmental hazards pose risks to everybody, but have a greater impact on some people due to their age or state of health. Individuals' ability to avoid and cope with environmental problems is influenced by various factors. Unexpected events such as flooding is certainly not democratic, meaning that flood affects some groups in society more than others. So, for instance, disabled people are among the groups considered as being at more risk of suffering, negative effects from natural disasters, and that was also the case in Bosnia-Zakavina in 2014. So, while some needed rescuing, a social group such as disabled people lost essential implements such as hearing aids, walking aids, etc. Natural disasters can have a severe impact on the livelihoods of families that rely on agriculture in particular women. So, when we talk about dangerous chemicals, women, infants and children are especially sensitive to hazardous chemicals. However, exposure to hazardous chemicals in the workplace, for instance, people who work on hazardous waste landfills or construction workers, or people who are employed in chemistry industry. So, exposure to hazardous chemicals in the workplace can pose significant health risks to workers. For instance, when we talk about Roma people, they are also more exposed to dangerous chemicals because they often live in polluted areas in the vicinity of the waste landfills. So, not everybody is exposed or vulnerable to environmental problems in the same way. More about this topic we will certainly talk in the second half of the event. Sorry, can we just, I see there is an issue with the slides, sorry for interrupting, could we please go a few slides back for our colleagues. Well, actually I just finished with this one. So, the next one is with that environmental problem. Thank you very much. No problem. So, environmental problems must be looked at in more depth because they contribute to worsening of social inequity. First of all, environmental problems lead to significant health concerns. However, negative effects go beyond health issues. For instance, due to sickness, people stay away from work, if they come back to work, they could have reduced working capacity. In fact, poor health can impact the ability of persons to maintain job or getting new employment. So, when we also think of part-time workers, they could experience income loss or potentially losing their job. Certainly medical interventions for improving health status will have significant impact on health care costs. Then, another example would be if we have a household where the main or solo breadwinner got sick, it will certainly have financial implication for the household. Also, environmental problems induce price, right, may increase extreme poverty, which leads to food insecurity. So, with targeted environmental measures, negative impacts can be mitigated and minimized. Next slide, please. Thank you. So, certain groups in society have special expertise or motivation to improve the environment. When we think of the Roma people, the majority of working age Roma do not have a job and many have been out of work for a considerable length of time. And due to discrimination, Roma people have been experiencing their forest to look for a job as informal workers and mainly they work as collector of waste. However, this group in society carry great significance in the value chain of recyclables. Since they contribute more than 50% of market to the middle dealers in one canton here in Bosnia Zagavina, that was actually one of the studies that was conducted. So, this social group certainly has expertise, it has knowledge and skills that could lead to formalization of the work and also improve the environment. One year ago, there was also one study conducted and it showed that informal collectors would be interested to become a part of formalized work and they would continue working in recycling sector. It is essential to recognize, strengthen and build on existing experience and engagement in environmental policies. Making since they have knowledge and skills that could contribute to improvement of environment. So, environmental measures might have negative impacts on certain groups in society. For example, if we think of transition of energy sector, it can successfully manage the transition towards a climate neutral economy. Transition provides an opportunity but is also a challenge. So, when we talk about an opportunity, it is in fact to reduce greenhouse gas emissions and challenge would be certainly minimizing the impact on workers and communities that depend on certain activities. So, in developing environmental policies, it is relevant to identify the impact of policies on the workers and communities in the short term and also long term. But prior to that, it is very important to have a stakeholder engagement. Actually, there should be an active social dialogue regarding transition. So, for instance, when we talk about closing municipal landfills, it will certainly impact Roma community because they lively holds depend on waste. Next slide please. So, what exactly can be done about it? Bosnja Togovina has already made things, has already many things in place and in fact, in fact the country would need further development certainly. While we all strive to improve the environment, we must consider social groups that are most likely to be impacted or environment that will be impacted by various social groups. We must better understand the reality on the ground and people's relation to the environment. Environmental participation process should be strengthened. When we talk about the gender equality institutional mechanism, Bosnja Togovina has made serious steps in developing gender equality institutional mechanisms at all levels from state to local level. There is also need for desegregated information and shouldn't be only focused on sex desegregated data but rather multi-level desegregated data. And certainly training of staff from relevant institutions on environmental inequities and the most also important inclusion of disadvantaged groups in policy making. So, this would be from Claudia's in mind side. We are looking forward to discussing you with you latest if you have any questions. So, please use our feature question and answers and we are certainly here to answer all of your questions. Thank you. Belma, hvala. Claudia, hvala. Ja ću sada samo da dam kratki uvod za sljedeću sesiju značinaradnih 30 minuta imat ćemo tri izlaganja, odnosno prezentacije ili po 10 minuta koje će krejim ti prvu odpitanje okoliša životnje sredinje i rodnje ramno pravnosti na nevoj BH. Zatim idemo na FBH i nakon toga se babimo RS-om. Shodno tim je počinimo sa prvom, znači prva sesija od 10 minuta biće izlaganje na nivou BH. Ja bi samo želio kratko da pracelim našu sedjeću govornicu, gospodžu Kiko Babić Svetlin. Ona je surčala sajvetnica za planiranje razvoj monitorim u agenciji, zarabna pravnost polova okviru ministarstva za živtská prava izbiljice BH. Nije na osnovno uloga u toj agenciji vezana i za izradu i koordinaciju državni strategija i politika u području ramno pravnosti polova. U prvom redu je 1. reakcionu plana za provedbu UN rezolucije 13.25 u BH. U godinama je uključena u raznih projekte u BH na ovoj tematici. Isto ja što bi želio da spomenim da je istodugini iz godina radila pri unu na posloma koordinacije nacionalnu i regionalnu gender programu, ali isto i pozavršijetku rata u bih gospodžer Babić Svetlin radila na projektima postratni omjove izgradni. Znam da je biografija bogata, ali želio da imate više vremena čisto da izlažete. Kiko, molim vas, podije vaš. Hvala, Mare. Dosta si rekao. Hvala te pođe i Belmi. Ja mislim da me sve čujete, radam se da me čujete. Hvala i Belmi i Klaudiji što su dale kratak u ovu analizu. Vrlo bitno za cijelo ovu prijuču. Ja ću sada nis nema prezentaciju. Mislim da sve tvoje bamo više pokušavati nekako da se slušamo i nego da gledamo o riječi koje su napisane. Sad ću pokušati nekako iz perspektive agencije za ravno pravno skolova, kao dakle institucije kojoj je to u mandat. Da da govorim o učešću u izradiove strategije, a u izradiove analize. Prva svar koji želim da naklasim i vrlo mi je to ovažno. Ako me skvatate, je se da je ova strategija naravno pod pomogunuta projektom švedskog instituta i amare sretniste što radite u švedskog institutu. Je primjer jednog inkluzivnog pristupa izradi jedne strategije, znate koja uključuje konsultacije sa brojnim, institucionalnim, vaninstitucionalnim partnerima, ali isto tako je ovo i primjer, kako se usvare ravno pravno spolova treba, naravno tu je sad i društvena jedna, posli socijalno isključene grupi i tako dalje i tako dalje, ali kako se to usvare integriše u jednu strategiju od samog početka. Kad je u pitanju sad uključivanje agencije za ravno pravno spolova prepošpeljam i džendre centri su bili uključeni u izradiove analize koje su povorili Belma i Klaudija. Mi smo bili konsultovanji i stvarno smo nekako davali komentare u okviru naših kapaciteta, znate, jer mi smo podaci za BH-a u tom smisle su vrlo limitirani, a mi smo opet limitirani sa kapacitetima tako da smo se uključili koliko smo mogli da damo neka kao naš doprinos izradi te analize. Priprime ići nekako ovo izlaganje prema dobrim guiding questions koje nam je, koje su nam dalje i Klaudija i Belma, naime kad govorim šta je posebno relevantna i respektive ravnopravnosti spolova. U stvari svaka ova oblast strategije je vrlo relevantna. Govorila je Sotrma i Belma i Klaudija, međutim ono što je možda što bih ja prepoznala, a vidjet ću kako razmišaju moja kolegice, ja bih prepoznala u stvari da je upravljanje okolišom vrlo bitno, zbog tukam što ono nekako se bavi razvijanjem, zašto je uopšta ravnopravnost spolova bitna za pitanje okoliša. Tako da zašto je potrebno razmišlatio različitim ulogama, potrebama interesima žena i muškaraca kao i u pogledu uticaja na različne, društveno istručene, siromašne ili ugrožene grupa ljudi. Onda, ova oblast je takođe važna izbog insistiranja na ravnopravnom učešću, uključivanju svih kategorija. Znate, ako mi ne konceptujemo one koji srategija ti i če, onda jednostavno srategija ne može biti dobra. Tako da je ovo jedna oblast zaista srategije, koja se bavite im pitanjima i zato nam je bitno da su joj ostali se oblasti i otpad i klimatske promjene i zagadženje zraka i buka sve su vrlo relevantne saspekte ravnopravnosti spolova. Kada govorimo o ranjoj uključenostavnici iz ravnopravnost spolova u politike okoliša, moram da kažem da je to bilo zajemaljevo. Uključili smo uključeni u neke UNDP projekte koji su se bavili okolišeni koji su nekako po defaultu morali da uključe ravnopravnost spolova, ali da vam iskreno kažemo u izradu srategije ili kako nešto ne. I ako je agencija sada vrlo uključena u izradu svih srategija, bilo putem direktnog uključivanja, u izradu srategije bilo putem davanje, mištenja, ali sad je to sve mnogo drugačije. Hoću samo da naglasim po pitanju pravnom nekog okvira da je gender i okoliš bilo i jedna od 15 stoblasti prvog genderakcionog plana, prvog genderakcionog plana od 2006 do 2011. Međutim, jednostavno, mi smo sklapili genderinstrucinalni mechanizm da mi nemamo takve kapacitete da mi možemo posjeći rezultate u 15 stoblasti koje smo sebe zadali. Tako da su veći drugi i treći akcion i plan više se fokusirali na neke prioritetne oblasti i cross-cutting oblasti. Pitanja okoliša i pitanja ravnopravnosti spolova imaju isu sudnu, tako da to su cross-cutting u transferzalne oblasti. I sad kad gledate i brojne i pakcije, ne dokumente koji se rade, programe, projekte sa kojima apliciramo prema donatirama, radimo fundraising, znači ravnopravnost spolova i pitanja okoliša, environment su cross-cutting oblasti koje moramo obrađivati. To je vrlo važno svar u nekom pravnom smis. Dakle, u drugom i trećim akcionom planu mi smo pitanja okoliša riještili kroz pitanja za poštjavanja i uveli mjere koje se više odnose na istraživanja i na promotivne aktivnosti koje će nekako na glasi zašto je ravnopravnost spolova bitna u kontekstu politika okoliša. Sigurno sam i vjerim da ćemo u narodni akcioni plan koji će se radit sve deće godine, mnogo više posvet pitanja i pažnije i ovim pitanjima, kao i pitanjima, recimo, ne znam žena u IK, te tehnologijama tako dalje i tako dalje. Sve je uno što je nekada bilo definisano kao posebna oblast. Sada ćemo o tome malo više votračuna jer imamo i jako puno međunarodni dokument, menata imamo pravnog osnovada. Sve to sada treba da postavne zaista dio jedne važne javne politike kao što je gender action i plan na pravi način. Kad govorim o učešću agencije u izradi ove naše strategije vrlo je važno reći da smo mi uklučeni u radnu grupu SEDAM koja se odnosi na upravljanje okolišem odnosat strategijski cilj SEDAM gdje smo jasno definisali i operativni cilj sad radimo na definisanju mjera. Jasno je da je to u stvari potreba za većom integracijom pitanja rodne ravnopravljavnosti u sve faze izrade i provedbe jedne strategije od planiranja do izgještavanja i tako dalje međutim imali smo naravno priliku pošto pazda da mi imamo resurse mi trebali biti dio svake radni grupi razrađivati svaki accioni plan svaki strategijski cilj. Mi ne imamo te resurse ali smo imali priliku takođe kada je objedinja koliko mena sa svim accionim planu imamo svi 7 radni grupa da damo naše komentare tamo gdje je to relevantno. Tako da smo ih i dali u smislu boljih statistika razvrstanih pospolu, podobi potrebe da se radi analize određeno guce recimo klimatskih promjena prilodnih nesrećana pitanja različitih heli pitanja žena muškaraca različitih grupa i društvenom marginaliziranih i tako dalje o čemu zaista nije vođena računa ako ćemo biti iskreni nije vođena računa izradenje kakvih planova mjera. Dakle radili smo i u okviru te radne grupe 7 u koju imamo za seban operativni cilj vezan za ranopranu ospolova društvenu izgličenu nisu pitanja si romašniji ali smo tako ođe i kroz ostalnih radnih grupa da ali u određenim elementima gdje je to dozvoljavo. Znate šta je tu jako važno da istaknimo. Mojli vas da svi oni dokumenti dakle sve sam ih analizirala gledajući akciune i planove svaki ona je dokument za svatku segment strategije sam odnosno međunarodni dokument na koje se pozivaju institucija sam pregledala svaki od njih ili bav se 90% njih sadrži pitanja radnopranu ospolova obavezu upručivanja. Dakle u smisu pravnog osnova ako se samo natore ferišemo pitanja radnopranu ospolova ne da su neopodna da se integrišu, nego su potpuno potpuno opravdan. Kada uopšta ne bi smo vodili računa o relevantnim konvencijama i međunarodnim pravnog okviru vezanom zaravnopranu ospolova nego samo ove dokumente na koje se referišu institucija kada rade strategije i okoliša kada bi se samo referisali na ona ideo koji se odnosi naravno pravno ospolova već bi to bilo maltene čak ne bi bilo ali potrebno da se uključi u institucije zaravno pravno ospolova nego da institucije same preuzima i odgovornost za interpretanje ovog principa u svoje strategije. Iko ja ne bi da prekidam, al smo tačno došli do 10 minuta... Pješta, evo samo ću reći da je iznimno važno da su gender-institucionalni mechanizmi uključeni učital proces. Ako tu je moja zalja... Me nije, me nije, žao ja, ono, malo štopam, čisto da imam kastinji više vremena u diskusu. E, dragom je. Sada, znači, bawimo se istom tematiku. Samo sa državom nivo BH prelazimo. Titecki nivo predsamca FBH Sama, Gospodža Sebmira Kotorčona Stručnja sajvenca za integrisanja rodne komponente u oblasti zdravstva, poljoprivrede, vodoprivrede šumarstva i okoliša i turizma u gendercentru federacije posti Hercegovine, bavi se pračenju u saglašenosti zakona i drugih akata politika, strategija, planova i programa koji se donose na nivou dogent teta. Nijem raci to kođer fokusirana ostvarivanje se radim, se nevladim sektorom koji se bavi zašto mjutski prava i sloboda. Ona zadnji 20. godina se intenzivno je uključena u razni aktivnosti koje se odnosi na primjenu dualnu pristupa u gender mainstreamingu i posebnih mjera u navedenih mobilastima. Također je bilo aktivno uči ješću izradi strateški dokumentata iz mobilasti rodni ramlopravnosti. Predstvodno iskustvo u rado sa mnogim međunarnim organizacijama imisijama kaošto SOSC UN, DRC, AFS, PSF, IMC i tako dalje, tako dalje. Ja više neću ako voriti da ću, Gospodži, koto reći priliku izlaže sada, izvoljte. Dobar Tan, prije sve još želim pozdravti sve prisupne, s prećandre centropedrazi Bosni Perce Wojne za razliku od moje koleksije plike ja sam pripremila prezentaciju međutim po što je vrijemek kratko, a institucija imaju otklilike isti djelog pro grada i djelog unutar artistog međunarnogu bi domaćeg Kravnog okvira i slajde od sve prezentaciji da ću samo kratko opretstaviti zato što nemam dovoljno vremena i mislim da je tika pojentirala ono što jeste bitno a to je učišće gender institucional mehanizama u samom procesu izrade srateških dopomenat. Gender Center Vlade Federacije Ovo je jako važno da znate čisto da imate predstavu od djelog pro grada Gender Center Gender Center Federacije Bosnih Hercepovnih da je izrađa je stručan mišljenja na zakone u nadsrknoj verzii druke prokse strateške dokumente zatim osvaraju sa radjusa sa nevladnim organizacijama a priprema izješla je prema situ komitetu i izdaje prema drugim tijelima u okiru ratificiranih dokumentata gender center pokreće inicijateve za izmenu i dokune zakona i donošenje novih gender center predstavlja rolnog pravnice na regionalnom o postupu po žalbom i predstavkom grupa i koje vinaca osmada se jedinstvenim pravnima i to je odpijednico pratko, jednom rečenom rečeno onako cimercentar je zadužen za braćenje primjene etog dualnog pristuka gendrnoj streaminga je rana u društju federaciju gosnikerskog miste gotovi, je li ja mogu ne, samo da prezentaciju uključim ovdje pripremila mnogo više, nego što ću pričati ali odpijednice za učesniti da ima predstavu šta je to među narodni pravni opir i za nas je relevantan koji je to domač i pravni opir i način stanje osada še s federamiministarstvom uključiti turizm ači ovdje samo već prestemo od jeloprug pošto se tičilo način narodno bi domače pravno opira naše plučni dokumenti su konvencija za iluminaciji svih obrika iluminaciji žena deklaracija potom za akciju rezolucija 13.25 istanburska konvencija je u direktive i moram briznati na roda ravnitravljivskog temeljna vrijednost Evropske unije je upravo u opiru ovih dokumentata priznata i u Evropskoj uniji još jedna važan dokument tako ste svih ukoznati stim je UN Agenda za razvoj i 1030 što se tiče domačnih zakona tu su zakonno sam naravno usta Bosni Hercegovini usta federacije Bosni Hercegovini zakonno zabrađali diskriminacije Bosni Hercegovini zakon o pravnoj pravnoj spolovom Bosni Hercegovini i ovdje sam ja na slajde vila jedan član da bih isporistila ovo prijateljko da positim sve institucije da prema članu 24 ovog zakona imaju obavezu još od 2.090 godine da pripreme svoj program za promicanje ravnitravljivskog spolovom tu je opisano i kakav taj program treba da budi također sam iz dvojla mjera koja se obnose član zakona koja se odnosi na posebne mjere to je često da imate za informacijonom što je važno za federacije isto dakle zakona zašte nasije u porodici i zakon u razvojnom planiranju u pravdjanju razvoj zašlo sam navila ovaj zakon zato što taj zakon obavezu da se roda kompunenta uključi u procese planiranju i propramiranja na svim njim vojima u federaciju gospodja sanmira ja se izvinja vam što vas prekida da li bi smo vas mogu samo zamoliti da uvečate prezentaciju možete klikt na ovu from current slide verovatno je malo zoom za ledio probajte samo klikt bilo gdje da sam malo odledi da sam oslajda još uvijek nije je sad jeste i predlažim da ugasite kameru jer vas iz nekog razloga zoomirao možda bolje da ugasite pa kada prestanete u podilom recite, evo sad je u rijeid sad je kama treba pa kada prestanete sa podilom prezentaciji možete ponovu uključiti kameru s standardnih postavka dobra, znači od statiških dokumentata koja je pratimo u stvari u provedu pratimo je gender action plan bosnjih hercegovne koje kika već spomijela action plan za primjenu rezolucije vjeća sedunnosti 1325 i u federaciju bosnjih hercegovne strategije za prevenzio i borbu protiv nasijelja je živost nazije kao da se u svoj nazveno strategija da mi se možda početi tonositi noge strategije do sada še aktivnosti na saranji uokir saranji gender centra i federalnji starstva okoli še turismo u glanu se se odnosila u pravo izradu stručnih mišlenja na nazrkne verzi prokvisa strategijih dokumentata vederalno-ministrarstvo turismo je učestuvalo u implementaciju strategije za rodno-odporno učetiranje to je samo primjer jedanu saranje uokiru te saranje uvedeni preferencijalni sistem odovani saranje u okolu dođele raočenitih poticaja i to ne samo u to ministarstvo nebo i u svim drugim oklučenim ministarstvima koja imaju nočene poticaja ono što je jako vidno isto tako datje prioritet pravitima koje promuliraju i podšave ramupramu spolova dalje inicijateve se uvjeleno u napećivanju to procesa ovo je provedlo ove strategije je vila u jednom idealnom momentumu u to vrijeme se uvodio i software za programstvo učetiranje tako da je uokiru federalunic starstva za financije tako da je i ta esper doplnjen doplnjen rubrikom za rodno-odporno učetiranje u Vladovedraciji takođerom starstva financija je u učetskim istruku C1 i 2 oklučilo ovo vezu integriranje rodne komponente i ovove su uključivanjo pokazatelja za proved potakljih intervencija odnosno ovove zpomnjavanja rubrikom kroz FIG-UP program koji mi imamo FIG-UP program i zdao retakcijan nas transnetiji u učetikim milijskim meganizem za implementaciju i genで rektaciju kontra podježena su pregna aktivnosti na osnovivanju svijesti koje se u svoj nosle ili na okoliš ali i na ekonomiskosnovnovanje i štrih u nasednačnem vstavljanu u radnopravnosti, u radnopravnosti, i od prilike to je stavno što i na bedenom, i u gendaraktionu planu, i u zakonu radnopravnosti spolova, a to je pri svega poznaživanje kapacitida osoblja svih institucija na svim limojima, uvođenje rodnog osjetbu, upravljanja u buđetskim sredstvima, uključivanje evroposkih standarda za radnog spolova u sektorsku zakonodazstvu, i integrisanje rodne komponente o u procesu izjuštavanja u operu EU integracija, osjeguravanja u uslova da se prijeliko mi zradu da je svih sektorskih politiki, ka je jacun planova uključenja komponenta, uvođenje obovezije da se u godišim izjuštajma uključenja informacija o provedniji gendaraktionu plana, da se također prate globalni, minimalni set indikatora u operovog UN, programa nazvoja 2030, tu sam zdvojila i link, i da se osjegura, kontinuji vanas mananje sa jebavim organizacijem. Mislim uključen... Samo, Mirja, ja sam vidim da napomenim da je 10 minuta prošlo, vi možete naravno zavrstvo čisto da znat. Mislim uključeni u proces izvrede strategije i jacunu plana, zašto oko liša na federalnom nivou, samo koliko smo drači u radnjim grupama, već u tim i prisjistujemo sa svom događaju, groz davanji komentara na nazrti imerzije dokumentata i isto smo tako osmjutrači u ukljavnom odmorgom federacije. Hvala na paženom. Hvala vam. Puno, ja samo da napomenim jednu stvar prije uvoda za gospodžu Okrunčje, da webinar koji se ovaj gladate će biti snimljen, a i sve prezentacije koji se desle na webinaru biće dostmene našem websiteu poslije događaju. Znači moćete ih daudovati na engleskom lokalnom jeziku. Webinar je tu amicom, isto ostavite za, ne raspolagavno za bilo kakva pitanja koja nekoliko ima poslije webinara. Sada dolazimo do treće prezentacije odnosno teta RS. Gospodža Krunić radi kao slučna sajvetnica u gendercentru, centru za jednakost revunpravnost polova Republiki Srpske, njena ekspertiza su ljudská pravna, rabropavno-spolova, rodno-zasnovano nasid, demokratija i pravda i državna uprava. I zmeđu ostavlju prijade u treće-13. Rukovodila je protisom institucionalnog gender mainstreaminga u tom entitetu, uključujući radna u spostavljanju normativno pravno, uključujući radna u okviru za radno-pravno-spolova. Takođere rukovodila projektima i programma u okviru međunarodne i regionalne sradne, uključujući se radnu sa UN agencijama. Ono je također autor i ko autor raznih analiza i straživanja te publikacija i radova u oblasti ramopravljnosti polova. I certifikovanje je, gospoču Kručić, certifikovanje za obuke ramopravljnosti polova. To ja sam to ovako malo skratio, taj uvod, gospoču Kručić, ja se nadam da je u redu, podije vaš, ja ću vas kao i vaši kolegice prije napomirno, prije kako je bude 10 minuta čisto da znate bremjenski okvir. Izvolite. Dobar dan svima. Pozdravljama u IME gender centra Republike Srpske. Izvinjavam se na mvom glasu kojina, če nije ovakav, imam problema sa grlom i prehladom pa nadam se da ću izdržati tih 10 minuta. Prije sve ga želim da se zahvalim kolegacama Kiki i sad miri na njihovim prezentacijama i informacijama koji su podijelili sa svima nama. Ja ću se pokušati, nadovezati na neke njihove riječi i ono što su prezentovali da ne bi došlo do ponavljanja. Prezentaciju sam pripremila, ali neću se strogo držati toga. Neznam ni, da li je sada spremna da je podijelim svama. Evo pokušat ću ovako. Dalje vidite? Vidimo, vidimo. Ako možete samo molim vas na slide show pa from current slide. Da vidimo malo u većim. Samo malo. Idete, sad ste na home, idete in-set, design, transitions, animations i slide show birate. Slide show. Evo tu ste malo dole. Znam, nego ne mogu, pa što sumi ove komande od webinara preklopile slide show. Ali u principu, mislim da ćete vidjeti, jer nisu sit na slova. Važi. U tom slučaju, htjela bih reći da je ovo veliki korak za oblast upravljanja životnom sredinom i izradu strategije životne sredine i akcijanih planova kako na nivou be i ha tako o entitetima i u Brško distriktu. Što se uvažila činjenca da je ravnopravnost polova jedno od ključnih predpostavki, da se u tim oblastima također postigne napreda kisa toga spekta. I smatram da je važno što smo uključeni po pogotovo u radnu grupu sedam koja se bavi upravljanjem okolišem i uključenismo naravno od početka u definisanje najvažnjih izazova, u analizu stanja, operativne ciljeve i očekivane ishode. A ono gdje se mi nalazimo najčešće sa svojim komentarima i sa određenim sugestijama kako da se inkorporišu standardi zervnopravnost polova u ovu oblastje dio koji se odnosi na među agencijsku koordinaciju, dio koji se odnosi na podatke informacije i upravljanje tim podacima informacijama, uključujući izvještavanje i osiguranje pristupa javnosti i učešće različtih zainteresovanjih grupa i marginalizovanjih i drugi ciljih grupa u ovom procesu. Ono što ja smatram da je posebno važno i stači i da su posebno važna pitanja kao osnov integracije standarda zervnopravnost polova u ovu oblasti je svakako da su žene uključene u ove procese. Kad kažem žene, znači, mislim i na osobe koje su na pozicijama odlučivanja i upravljanja i da je važno da veliki broj žena i u istom omjeru sa vuškarcima učestvu i ovom procesu a tu bih napomenula da kad su u pitanju udruženja žena i organizacije civilnog društva da i one također mogu dati veliki doprinos integraciji standarda i pitanja rodneramnopravnosti u pitanja zašte životne sredine. Ono što također mislim da je vašno i istat će je da treba posebno voditi računa o tome da se svi zakorni i podzakonski akti koliko god oni izgledali technički i neprimjenjevi za integraciju standarda zervnopravnost polova da se dostavljaju na mišljenje gender centru Republike Srpske i da se u tim zakonima također mogu integrisati prami standardi zervnopravnost polova koji mogu dalje uticati na proces implementacije i strategije i akcionih planova. Također politike i strategije i akcionih planova treba da budu kako mi to kažemo engenderovani i da to bude u svim fazama, dakle u fazi planiranja, u fazi provođenja, praćenja i njihove ocjene. Koncept integrisanja rodne perspektive ili gender mainstreaming podrazumjeva da se rodna perspektiva mora integrisati u sve ove propise i javne politike, u institucije i organizacije koje te javne politike provode, u mechanizme političkog odlučivanja tu sam pominjala i bitan segment učešća žena i u statistike i informacije. Ono što također je važno u kontekstu integracije, standarda i pitanja rodne ravnopravnosti u pitanja u oblastu životne sredine je da podaci statistika izvješta i posebni izvješta i budu rodno osjetljivi, te da se u određanim segmentima rade analize stanja koje će biti posebno usvjerene na ulogu žena u upravljanju u životnom sredinom. Mislim da je kolegica Claudia Strambo pomenula da će jedan takav izvještaj uskoro biti predstavljan i ugledati svetlo dana i zaista se radujem tome da imamo u Bosni i Hercegovini prvi izvještaj na tu temu. Ono što je također važno je da se rade rodne analize protice na uticaja, rodni gender index i rodno odgovorno budjetiranje i rodna revizija. Da bi smo to sve postigli, zaposleni u svim institucijama koje će biti učestniti ovom procesu treba da imaju znanje i kapacitete da ugrađuju standarde rodniravnopravnosti na svojim radnim mjestima i u fokusu onih pitanja kojima se bave i da sve to iskoristimo za učenje i razminu iskustava zasmavano na dobrim praksama. Ono što je također, sam smatrala važnim da kažem je da kao što je Kika već spomenula da je gender kao i pitanje životne sredine, odnosno oblast životne sredine pitanje koje se prožima kroz sve oblasti, kroz cuttinge dakle pitanje, da je kompleksno intersekcionalno u različitim oblastima se pojavnuje i da je među zavisno i uslovljeno u odnosu na druge oblasti. Naše učešće u ovom procesu je bilo i sovjetno kao i učešće agencije i gendercentra federacije. Dakle, bilismo čanovi ove radne grupe, radili smo na različitim dokumentima, odnosno ciljevima koji su do sad u ovoj fazi postignuti i davali smo svoje komentare i inpute kako da se strategija i budući akcioni planowi n-genderu i odnosno kako da se uvrste standardi za rodno-ravno-pravnost u taj proces. Ono što bih također željela da istaknem, a što je važno za budući, za buduće... Zpomenim, ja samo da napomenim da smo vi završavam. Što je važno za buduće naše dijelovanje i budući proces, vidite na slajdu koje su to oblasti, pitanja povezanosti, rodno-ravno-pravnosti i životne sredine u kojim sve oblastima se može ta povezanost vidjeti i kad je u pitanju rodno-ravno-pravnosti i životna sredina, a na sljedećim slajdovima koje ja neću predstavljati, predpostavljam da će učestnici to dobiti nakon ovog webinara, su i zakonske obaveze koje proisticu i zakona u ravno-pravnosti bolova ako je svakako daju opravni osnov za dalje dijelovanje i integraciju ovih pitanja u zaštu životne sredine. Evo toliko, ja sad izlazim iz prezentacije. Hvala vam nije, pa oprinjamo, nego što nastavimo dalje, mi smo od pilke zamislila ovakvu izgleda tog događu, a ja dobili smo jedno pitanje, odno, to mi je uskora postaviti, ali onda ćemo otići na pauzu, desto minutno pauzu i nakon pauze ćemo imati još dvije prezentacije, jedna će biti oddržeće Lidija Živčići iz FOKUS asociacije zove drživi razvolju Slovenije i ona će go orti o rešavanjima problema energijetko-sinovaštva do pobališanja kvaliteta zraka i to jest vazduha i primer iz Istoča Evropa, znači kvalitet zraka, ovo je energijetko-sinovaštvo, to je jedna tematika. Nakon toga naše kolege iz Srbije Gospodža Jasmin Karanđevović, Valentina Mart, će govoriti dostav o hemisku i sigurnosti iz perspektive, ravnopravnosti, polova i socialne jednakosti. Eto čisto da znate šta nas čekaj za pauze, puso neke zanimljivije isto druge vrste tema su, a ovako sada jednostimo dobili pitanje, ja sam u konsultaciji sa prijateljicama, kog sam razumio, to je za Gospodžu Kotorić pitanje, dobili smo pitanje od Gospodži Marije Kuketsi iz WWF, Adrije piše, srednije će, čitam, oddali ste i na koji način prate u svojene mjere posebice i one koji se odnosi na rodno buđetiranje u ministerstvima i naučeni poticaja. Postojili komparativne analiza, pobalšanja rodne i ravnopravnosti nakon uvođenja mjera. Ako isto Gospodža spomenka smatala da ga i ona može odgovoriti, nek se javi, al kog su drugarce, kolegice rekle ovoj za Gospodžu, sam Miru. Izvolte. Ja u gendercentrum nevodim rodno odbogu na buđetiranje i mi sam parmi sarno, znam da je proces transparentan, kao što je učit transparentan, da je moguće dobi analize. Danas sam došlo, vole sam samo da to učistuje metodara, da na neki način doprinesem u ovom događaju. A za sve informacije veje zano za rodno odgovorno učetiranje možete se obrati, pomožete se direktorci, se šunjiš u gendercentrum heteraciju osnice. Aha, dobro, hovala mi. A co go sad da vidim sa Klaudijom i Belmom? Klaudija Belma odjeli, idemo na pauzu. Sada je o to plani ili imamo da levinu što žele ti doda. Te još o vondijelu prepauzi. Svim da je to dobro. Hvala mi kajka s Dmija i Sbomenka da nam je to premaša ještje obrožena u vrstku i u vrstku i u vrstku legal i u vrstku legal i u vrstku legal i ještje dobro, da se dažimo do Dr. Zivčić i kakvom koji je Alhem, Jasminka i Valentina. Završi se dažimo, dažimo koji, ili se dažimo, dažimo se dažimo način. Vidimo se za 10 minuta, znači sad je me mom satu 11, 11, 21, pa je to samo da svi znate, da ćemo i onda produšiti workshop postođu malo kasnimo 10 minuta, bilo technički problema, da ćemo u meso u 35, 12, 35, završiti u 45, njišto, idemo na pause pa se vidimo 10 minuta. 10 minuta, 10 minuta, naravno, njišto, vidimo se prijatno. E, ovako, dobar dan, nise vračamo, sada, sa pause 10 minuta je prošlo i nastavljamo. Dalje, sedeća, sedeća, sedeća prezentacija biće na temu kvalitete zraka, vasduha i energetsku siromaštva. Sa nama je gospodža, odnoc doktorca Elridija Zivčić, iz Sloveniji ona radi kao viši ekspertu, fokus, asociaciji za održivi razvoj ulubljani. Nijen rad bavi se istraživanjem, odnosno jel ona pokriva nekoliko tema u svom radu, to su održivi razvoj, klimatske promjene energia, transport, potrošnja i digroves, kako to nazvat negativni rast, ima preku 15 godina iskustva u vođenju projektata, na nivou Slovenije nije jako ođe i EU, obrozovanje u zvršlaj ekoromske studiju ljubljani 2011. godine, nakon toga majisterske studije iz okolišnje nauke i politike na centralnu universitetu budem pešti i dobila je 2012 odnosno postavio doktor nauka iz bio technologie na universitetu ljubljani, ja se nadam da se nešto nije izublo lidija u prevodu ako jeste, molim vas, izvimte i izvolite. Hvala za prezentaciju, mislim da je sve bilo kako treba, da, ja ću vam danas pokazati prezentaciju, nemojte se preplašiti, ima jako puno slajdova sa jako puno teksta, neću sve slajdove možda u detalje, ali dove ćete prezentaciju kasnije pa možete onda sami pogledati i pročetiti neke od tih stvari. Ja se nadam da će moji tako zvaniji naški jezik biti dosta razumljiva, ako slučajno nije molim vas, brekinite me, pitajte slobodno i tako. Danas ću nakratko, znači, pričati o energetiskom sivomaštvu, a onda ću vam predstaviti kako je povezano sa zagađenjem zraka. Predstavit ću njegoliko politika koja u jedan mach mogu rješiti i zagađenje zraka i energetiskom sivomaštvu, a nakon toga pričati o tri projekta ili možda dva ako nam vremeni dozvoljava za rješavanje energetiskom sivomaštvu. Da počnamo možda sa energetiskim sivomaštvom, znači o energetiskom sivomaštvu govorimo kada neko kočanstvo ne može zadovoljiti svoje osnovne energetiske potrebe, ali tako iz vidika zadovoljavanje tih fizičkih potreba kao i zadovoljavanja socijalnih potreba. Znači ako je vama hladno doma, to je nekad fizička potreba kojoj ne mogu žete zadovoljiti, a ako vama temperatura doma relativno ugodno topla, ali ipak ne dosta topla da bi vi sad pozvali prijatelji ili da bi vaša djeca pozvala drugare i škole da uče zajedno, opet to je situacija energetiskom sivomaštvu, jer nema ne postižete toliko toplino doma da možete zadovoliti svoje socijalne potrebe. Taj problem je možda, mislim da u Europi nema to problema, ali taj problem je dosta rašireno u Europi, negde oko 20% stanovništa u Europi ima problema sa energetiskim sivomaštvom, preko ljeta čak više od 100 milijuna ljudi u Europi ne može zadržati svoje domove, dosta hladnima, znači dosta ugodnima za preživljavanje u njima. Grupe koje su najčešće pogođene energetiskim sivomaštvom su osobiti stariji ljudi, povedice samo hranih roditelja, nezaposleni ili sivomašni radnici, značiće radnici koji ne dobiju dostavit soke plaće, da bi mogli normalno preživjeti, a onda još studenti i posebno žene, možda o tome malo nakon par slajdova, uzroci su u glavnom, govorimo obično u nekom trokutu uzroka za energetisko-sivomaštvo, prvi je uzrok niskoprimanje, to je obično povezano sa nekim občim sivomaštvom. Drugi je uzrok sa visokacijene energie, obično se događa ne samo da imamo visokacijene energie, nego da i koristimo neke energente koje su skuplili nego drugi. Treći je uzrok niska energetiska, efikasnost kuće ili bloka, znači stana, koje se događa zbog slabe ili zili, zbog slabe izolacije ili zbog starih neefikisnih sustava zagrijenje i neefikasnih urećaja. To je taj trokut, znači to to je uzroka, ali moramo znati da energetisko sivomašto dolazi iz puno širek krvoga uzroka, naprim. niska primanja su povezane sa tim je dalje ekonomija u dobrom ili u slabom stanju i tako da energetisko sivomašto je znači povezano sa jako širokim sustavom poput našeg ekonomiskog sustava, politiskog sustava i tako dalje. Nakratko možda o posledicava energetiskog sivomaštva glavna posledica je da imamo neke loše ufjete stanovanja, hladno nam je možda prokišnjava krv, prozori su nam, mislim prozori nam poštaju vazduh i zbog toga nam je hladno u stanu i tako dalje. Ali posledice nisu samo tih, kaj bi rekl, fizički problemi, nego imaju drugih problema veliki problem, da su ljudi često zaduženi i imaju velike financiste probleme, napravim ne mogu platiti svoja troška vzde energiju. Zbog toga dolazi i do isključenja od energie ili možda čak i deložacija i stana. To ima velika utjeca, je tako na psychično kao i na fizično zdravlje. Možda, da skoćim na sljedeći slide, za šta se tiče fizičkog zdravlja, imamo povećanje situacija za zimskim infekcijama, ima isto povećanih kardi vaskalarnih bolehti u učanstvjema sa energijskim seromaštam a i povećanje respiratornih bolehti. U nekim situacijama, ovo sobito u vezi sa zagađenjem zraka, ima i povećan broj trovanja u učanstvjema koje su griju sa nekim energijentima koji možda nisu sigurni znači ilu galno spalivanje smeća ili ako je stariji urećaj pa može izbog spalivanja ugljena doći do trovanja. Kao što sam ritla, imaj psiholoških posirdica. Ljudi su u energijskom seromaštu ovečno pod povećanim stresom zbog toga ja ne znam, ne mogu oplatiti racune i zbog toga se često razvijaju i depresije i svične psihološke boljosti a iz vidika socijalno zdravlje ljudi često ne mogu normalno funkcionirati u normalnom svojim životima izbog toga se, kako bi reklav, marginaliziraju, oddaljuju se od društva, od svojih prijatelja, porodice i postaju na neki način marginalizirani. Pudno smo danas govorili o pitanjima roda i u energijskom seromaštvu je pitanje roda velika tema. Naime, žene su često sklonije crpe energijsku seromaštu zbog različitih razloga, kusvo i pizio, loške razlogi na prim razlozi, na primer žene osjećaju hladnoče i topolatu dvukće nego moškarci, ali ima i puno ekonomskih i socijalnih razloga. Neću se sad više o tome, jer smo dosta toga već o stavljam ramsljajt, tako da bi možda samo brzo preskoća na temu kako su energijsko seromaštvu i zagađenost zraka povezani. Znači, u situacijama energijskoj seromaštvu, imamo tri, kaj bi rekl, karakteristike koje prozvoče vode u zagađenost zraka. Jedno je da imamo loše energijske prakse. Drugo je da upotrebjavamo energijte koji su lošak kvaliteta, to može biti odpatili, neko vlažno drgo i tako dalje. Treće razlog da koristimo stare ili neefikasne peće, znači sustave zagrijanje. Zbog svih tih loših praksa koje izlaze iz energijskoj seromaštvu često dolazimo do toga da se zrak u našem okolišu jako zagadi i onda imamo velikih problema sa zarađenjem zraka koja može proozročiti, mislim, voditi u velike zdravstvene probleme i ekonomske probleme na kraju linije. U jednom sam projektu, u kvom će možda kasne malo više ispričati, radili preporuke kako možemo odjednom vješavati i probleme energijskoj seromaštvu, i problem zagadženja zraka i na brzo ću predstaviti neke preporuke kako se to može rješiti. Znači, jako su važni tu neki standard bude da je to standard izvidika energijske efikasnosti zgrada bude si da je to standard za ložišta, pelči, kotlve sve sustave za grijanje. Važna isto promocija čistih goriva solovno grijanje toplatne pumpe i tako dalje. Važna je dobro organizirati i opredeliti ulog od imnjačara. Oni izvidika zagadženja zraka igraju, jako važno ulog tako da njihova uloga mora biti dobro definirala, imati moraju mislim, imati moraju mogućnost da naprave neke mjere u stanovima koji na primjer zagadžaju i tako da. Na primjere kod jedna od funkcija dimnjačara mora biti na primjer to da krenes neki sustav grijanja u rat moraju ga promoviriti dimnjačar vidjeti dalje sve odkovara svim standardima i tako dalje. Onda trebamo strože zahtjeve za goriva koje se prodaju, na primjer zabraniti neka goriva ili garantirati da su peleti ili kak se zove to na naškom sekanci. Zervo osjeć da nisu vlažnje i da su dobre kvalitete i tako dalje. Da, dobro neću sad dužio, to mi imate više tove još napisano jako je važno i to da imamo dobre programe monitoringa, jako je važno monitoring redovan monitoring kvaliteta zraka trebamo imati i dosta transparentne znači javne podatke kakva je kvaliteta zraka u momentu kada je zagađan i tako dalje. Isto moraju monitoring izvoditi dimnjačari barem jednom godišnje a može biti i češće ako je to slučajno potrebno na nekim lokacijama. Dobro. Možda još i u finansijski mirama znači zanimljivo je napraviti programe preko kojih energetiskasivomašna domačinstva mogu dostupati i dostredstava za zamijenu sustava zagrijanje. Može se staviti programe za obnovu zgrada malo ću više pričati o tome kad vas predstavili programe koje imamo o Sloveniji. Treba i odavška za tako zvane separatore znači od vajače tih prašnih čestica koja je nastaju korjenja i to može smaniti zagađan zraka. Nakratko o projektima Invent Air bio je projekt kojoj smo izvodili do mislim da prije dvije godine u njemu smo sluvađevali iz Slovenije Bugarske i Njemačke preko Njemačkih stručnjaka imali smo kao neko osposabljanje kako se u Njemačkoj rešavaju pitanje energetiskasivomašta i zagađenja zraka u pomoću tog usposabljanja mi smo napravili okvire kako identificirati energetiskasivomašna domačinstva a i plan kako zamjeniti sustave zagrijanje na lokacijama koja je su najviše pogočene zagađenjem zraka. Napravili smo lokalne planove za promenju grijenja sustava ali neke druge lokalne mjere pokut monitoringa finansiranja separatora i tako dalje. Da, u tome projektu smo i sve te preporoke za politike oblikowali i te preporoke za politike predstavili ljudima koje dizajniraju politike ili na lokalnom neboju ili na nacijanom neboju. U ovom projektu nismo baš praktički napravili neke praktične mjere za smanjenje energetiskog sivomašna ili zagadženja, ali smo sastavili neki metodološki pristup kako to napraviti i napravili neke preporoke za politike koje će rjašavati obada problema u jednom maku. Nakratko u projektu Rich, to je projekt Rich koji smo izvodili zapravo skoro u svim zemljama iugolistačnoj Evrope ili zapadnog Balkana, ne znam kako vi to nazvalo ovih dana. Tu smo uglavnom radili posijete energetisko sivomašnjim počanstvima. Posijete obično bila u dva nagrata u prvom nagratu smo napravili osnovni energetski audit da vidimo kako ljudi troše energiju i bodu, a i onda smo na osnovu toga napravili preporoke za promijene navika i donjeli ljudima obično tri ili četvje različite stvari, napravim žarulje, traku za izolaciju prozora i tako dalje i sa tim je baš u praktičkom pogledu smanili probleme energetisko sivomaštva. Možda samo napomenat da tu nam je partner iz Bosne biocenter za ekologiju energiju i stuzle oni su taj projekti produžili sa potporom švicevska ambasada koliko znam tako da kako nekoga više može se obratiti direktno nima i popričati sa nima. Možda samo brzi brojevi koliko smo uspili smaniti sa tim praktičkim mjerama, znači, vidite da negdje oko 10% na področu potrošnje električe energie i vode i nešta manje na področi u toplot na energie oko 5% znači s tim mjerama smo i smanili potrošnje energie, ali i smanili utjeca i nazagađenje prvakam. I zadnji projekt Empowerment tu nam, nažalost, nemogu reći šta smo sve već napravili jer smo u sredini projekta u glavnom projekt kroz neke praktičke mjere rešava energijesko-siromaštvo u zemljama mediterana fokusiramo se na zdravlje na ljetno energijesko-siromaštvo znači probleme kad ljudi nemogu okladiti svoje stanove im je prebruča pa ima je zbog toga probleme ali na žene tako da u tom projektu probamo najdiše uključiti žene mobilizirati ih da same pristupaju rješavanju energijesko-siromaštva možda samo brzo aktivnosti ima osim posijete domačinstvima o kojima sam već koričoma imamo i tako zvane Kolektivosemblis ili neke zajedničke skupove ljudi zapravo sastaju u grupam od 20 do možda i 30 ljudi i zajedno rješavaju svoje probleme znači jedan od drugog uče kako rješavati svoje probleme energijesko-siromaštva imamo i tako zvane uvadi si sam radionice i radionica u zdravlju preko kojih probamo ljudima objasniti kako sa pomoćom neki pjednostavnih mjera ne znam možda kako zasaditi drveće je kuća dobra osijenjenja ili tako nešto pomagamo rješavati problem energijesko-siromaštva na kratko o programima slovenskog ekološkog fonda ja ću samo da vam kažem imati otpriliko kojiš 3 minute čisto da znate vremencki da baš sam gleda na sat tako da mislim da budemo završili na vrijeme i ovi programi se možda interesantnih zbog kroga jer to su programi koji zvoženi na nacionalnom nivoju u Sloveniji i možda se može neke u tih programa napraviti i u Bosni znači imamo program savjetovanja za domačinstva na nacionalnom nivoju imam reža energijestih stručnjaka koja se zove i oni savjetuju dolaze u kočanstvo pregledaju kako se troši energia i onda daju savjete neke mjere savjetu sa kojima smaniti energiju onda imamo program za 100% sofinansirani zamene starih sustava zagrijenje dobije se 8000 eugla po domačinstvu i to je mjera samo za domačinstva on energijetskom siromaštvu takođe imamo program za 100% sofinansivanje za sustave grijenje u stanovima ustambenim zgradama znači energijetskom siromaštva domačinstva u ustambenoj zgradi dobiju 100% finansivanje kada se promjeni sustav grijenja u zgradi i to im pomogne da se onda cijela zgrada može promjeniti i zbog toga manje potrošnja energia imamo i novi programa prošle godine gdje domačinstva mogu napraviti zapravo totalno renovaciju svog stana ili kuće dobije se 8000 eugla za promjenu odsustava grijenja do pozora da o možda uključenja nekih obnovljivih izvora energije imamo i program nije ekofont nego ministerstvu za okoliš koji je zapravo kampanja za ispravno loženje kako ložite ispravno kako energijete koristiti i tako dalje da ne dužim na zadnim slajdu imamo nek ključna stečna iskustva ali pošto imamo kasnije panelu na kojem ćemo malo i oši o tome pričati ne bi sada pa ćemo to kasnije zajedno sa svim slugovornicima rješiti tako da zahvaljavim se pažno i ako imate neka pitanja dobrodošli hvala hvala puno lirija ja nastavnjam dalje u zadnjemu prezentaciji od drugih ne samo tematikom nego što ćemo imati i dvije dvije gošće naše kolegce s kojima već sarađujemo u pođu svoje hvala ovako znači to je posljednja prezentacija se bavu tu sa imam kalija na ljudskoho zdravio iz perspirativi Ramapravnosti Polova uključuju čipjološke i društvene faktore primer iz integracije problematike i društvene jednakosti u programu hemiske bezbjednosti u Srbiji sa nama će biti Jasmin Karanđelovic i Valentina Mart iz Alhema ja samo kratko da ih predstavim Polovic je programska koordinator koja organizacije Alhem a to je civilno društo koje se zalađe za smanjenje rizika od opasnih hemikarii u cijelu zaštite zdravlja ljudi životne sredine radi na mnogim međunarodnim i radnom projektima iz oblasti upravljanja hemikalijama također radja kao konsultanski za upravljanje hemikali zugolčijim skustom u radu državnje uprave u radle na dizajnima radza strategija propisa i zakona u Srbiji također bitno reći da interesant on da su Jasmin i Valentina već radle i sama nesopu u našoj grupi za hemisku sigurnost dalje o Valentini što reći i zato da je Valentina radi kao konsultantki zupravljanje hemikalijama projektima koje se tiču bezbjednostog upravljanja hemikalijama u Alhemu čiji je ona i osljivač do 2013 radla i na razvoj sistema upravljanja hemikalijama u držanima radanima Srbije, teatore zakona i drugi propisa u obolju oblasti u agenciji za hemikalije bila izračna direktorca nadležena za strušno uspjeravanje rada hemikalijama kroz izradu i sprovoćenje cijelu kupnog zakona davstva u oblasti ja ću ovdje sada da stanim i pošto znam da ja smim kao Valentinima imamo malo dužu prezentaciju pa ću stati sa redstavljanjima i da ću njima čas da prezentuju da iskoriste maksimalne vrijeme koji me izvolt dobro nam došli opet Hvala Marena učestvemo okviru ovog projekta ali ovog puta sa malo drugačijeg aspekta dakle hemiskasigurnost isperfektivne ravnopravnosti i socijalne jednakosti Alchem postoje od 2013 godine i zalažemo sebe za bezbedno upravljenje hemikalijama u Srbij aktivnismo ne samo na nacionalnom nivo uveći na međonarodnom okviru međonarodnih organizacija cijevjednog sektora kao što je Aipen evropski birer za zaštjetu životne sredine kao i Hill to je alijansa za zaštjetu zdravljih životnih sredine sa sedištem u Briselu Zašto hemikalije i kakve to sad veze imaju sa ovom našom danošnjom pričom, znači hemikalije kao što zna to ozbeno mogu groziti ljudskog zdravlje, životnu stredinu i konstantno smo izloženi i njihovom dejstvu nosu u nekog posebnih istraživanja na nivou Evropske unije svaki četvrti građan i Evropske unije i osjeća se veoma zabrimu tim zbog izloženosti hemikalijama u svom svakodnevnom životu Hemikalijama bilo one da su substancen ili smeše ali isto tako hemikalije koje se mogu naći u proizmatima za svakodnevnom svakodnevnom životu smo okruženi od odeća obuće nameštaja igračaka električnih urećaja ali isto tako i hemikalijama substancama, odnosno smešama boje, lakovi, kosmetika građevinjska chemija, kućna chemija i tako daje zbog toga i ta zabrinutost i u Evropske unije veoma visok, ono su takve percepcija građana kako možemo biti izlošeni tim hemikalijama na jedan directan kontakt sa hemikalijom ili sa proizvodom koju se bi sadrži neki odopasti hemikalija i mnog češće način jeste indirektan, a to je preko segmenta životnih sredime preko vazduha vode, zemište i veoma visokstepen ulaska tih opasnih hemikalija jeste preko hrane dakle, putavi i unosa su inhalacija direktan, unosa gaćene vode ili hrane, derno i kontakt i jedan vrlo važan način izloženosti fetusa preko krvi majke, dakle ono što je pokazana u nekim poslednim godinama da placenta neštiti fetus od substancije koje se nalaze dakle u krvi majke, tokom trudnoće. Ono što je važno napomenuti jeste da ta izloženost ga hemikalijama nije samo u onoj fazi kada se te neki proizvodili hemikalija koristi, već od samo proizvodnje da su naroči to izloženi radnici dakle u proizvodnim procesima zatim transporti, to su svoj oni operateri koji se bave transportom opastnih materija korišćenja i na kraju kada ta hemikalija ili proizvod postane odpad, a naroči to kada se radio opastnom odpadu, postoji veoma istok stepeni izloženosti. Koji su to epikti na kojih hemikalija u stvari utičena zdravlje ljudi, kao što vidite duga čak je spisak, znači od oni koji zazivaju akutne impakte od fizičke aktivnosti kao što su eksplozije i pošari kad je rečo eksplozijem ili zapaljevi materija ali one što su veoma važne su akutne, to su one koje se trenutno dešavaju, kao što je akutno na primer trovanje, na primeru Srbiji se na ostavu podataka centra za kontrolu trovanja od 100% trovanja, 20% odnosni na hemikari. Dakle trovanja akutna koja su nastala direktnim izlošenosti elitrovanju nekih hemijskih agenasa. One blaže koje ste verovatno svih, višili manji iskust, su različiti irritacije kože ili očiju narači dokada je rečo u direktom kontaktu preko kože sa hemikalijama do korozivnosti, kao što su neke hemikalije koje nalazim u kući, kao što su ce voli za odpušivanje cevi ili tako dalje koje su korozivne i do pojave alergijskih reakcija kad se bude imunološki sistem i dolazi do sensibilizacije kože ili respiratornih organa. Međutim oni ćemo se mi mnogo liše bavimo, a i generalnu politika Evropske unije u poslanji kodina, a gdje ima i veći taj efekat i razljike u odnosu na rodni aspercu efeti koji su koji zazivaju uhronični impact. To su da je pokazano i dokazano i tako su odrećene hemikalije mislite, da mogu biti karcinogene, dakle da povećavaju incidensu nastanka neki karcinoma, mogu biti mutagene, toksičnog reprodukciju i jedna spet posebna grupa hemikalija koja se zovu tako zvani endokrini distruktori odnosno remeti oci rada hormonskog sistema koji mogu dovesti do feminizacije na primvermuških jedinki do diabetesa, poremećaja ponašanja, poremećaja pažnje, autizma i tako da je. Sad ono hemikalije sete sam je po sebi dakle jedna osnovu prosto svog fizičkog i hemijskog svojstva, imaju odrećen prosenjen hazard, odnosno opasnost. Međutim, dali će doći do nekog impacta i do reakcije na iutice na ljude zavisi od nivoa izlaganja, o čegal na kraju zavisi je rizik, dakle rizik je to hazard, same substance i nivo izlošenosti. Kada govorimo koji je to nivo izlaganja toksičnim hemikalijama, on može biti uzrokovan biološkim i društvenim vaktorima ako govorimo, kakav to uticaj ima na pol odnosno narod. Dakle kada govorimo o biološkom vaktoru, to su stvari razlike koje postoje između muskaraca i žene pre svega na tom fizijološkom, biološkom nivolu i onda tu govorimo o polnih izlaganja za razliku od društvenih faktora koji posmatra u stvari izlaganje koja je uzrokovano rodno podrečenim profesionalnim ulogama koje imaju muskarci i žene na svom recimo radnom estu ali isto tako i odgovornostima i obavesama koje imaju u domačimstvu, u zajednicju koje je žive, tako da od svega toga zavisi ta izloženost i na kraju te neki krajnj utice imaju na te hemikalija kada razletram ovaj biološki faktor to je utice i dakle na pol muskaraca i žene dakle muskarci i žene se na tom fizijološkom nivolu prosto razlikuju u zavisnosti u nekoliko različitih da kažem najvažnih aspekata to je pre svega reproduktivni organi dakle i reproduktivni hormoni zatim sam različio u sastavu tela kao što je na primer procenast masti i kako je ta mast raspoređena u ljudskom organizmu kardio vaskoladni sistemi muskarci znam je nesplonine, hipertensiji arteroskoj rozama i tako dalje i različit na primer može biti rad metabolizma naročito metabolički proces i koji se dišava na biohemijskom nivolu u jetri i tako dalje dakle to su te fizijološke razlike i evo kao što možete videti dakle postoje bolesti koje su uzrokovane da kažem u kojima chemikalje mogu doprimiti incidencije ogoljevanje i dovesti do ovog zajedničkog skupa između muskarci i žene dakle od autizma pa sve do preko diabetesa kardio vaskolanih oboljenja astmi i tako dalje do bolesti koje su specificne upravo zbog ti fizijoloških razlika a u odnosu na muskarci i žene najveće nekak broj da kažem ili i sada pažnja koja se u posljenje vreme rade i straživanja naročito na niveauu nadlešnog tela u Evropskoj Unija, to Evropska agencija za chemikalje se bave tako zvanom grupom endokrenijih distruktora odnosno tihremu i tioca hormonskog sistema zašto je ta jednoposemna grupa toliko značena i tu su upravo vidita razlika tih substancij na u odnosu na pol. To su substancije koje u vrlo niskim dozam, kao što i hormoni deluju mogu da ometaju te rade hormoda na različite načine, mi se nemao vremena da nešto više o tome kažemo, u svakom slučaju oni ili mogu oni u glavnom imitiraju s obzirom da su sliči po chemijiskoj strukturi, dakle te i tih seno te si veštačke, da kažem si teticke chemikalje po svoj strukturi mogu biti sliči prirodim hormonima pre svega estrogemi ili testosteronu i onda se prosto vezoju na te receptore u čelijama pa mogu ili da te efekte pojačaju ili da ih suprimiraju, dakle i postoje prilik je već ok. 800 substancij za koje se sunja da imaju ta efekat endocrinidisopter odnosno remetioca. Tu je vrlo važan period u kome kritična faza razvoja kada te chemikalje najviše mogu da utiču, a to je u sam fetus, razvoj fetusa dakle u tom periodu razvoj dece do 5. godine kada se razvijaju okre određeni organi i naročito posle faza puberteta. Dakle to su ti kritični faze razvoja u životu, dakle kada su osobe odnosno decemi, ovdje govorim o deci izlošeni u toj fazi ovoj grupih chemikalija mogu da ovesti dozbinjih problema. Kada smo radili istraživanje 2017 godine i bitali gračane cerpije, dali su čuli za endocrinidisoptere, od prilike smo dobilili radžene na hiljada ispitanika, ovo isplikivanje javnog mjenja, oko 86% nisu čuli za te chemikalije. To se umeđu vremenu, sad kada bi radili naša predpostav, kada biti procenat bio veći, sovdjeno da smo mali vrlo intenzive kampanje koje spadane upravo substancajno koje spadaju u ovu grupu kao što imaju svojstva kao što su talati, bistanole i tako dalje, tako da prepostanem da biti ta procena danes bio veći. Ja samo, pošto se razdvije skupa, biste na sredini vašeg djela, čisto da znate vremenski pet. Dakle, endocrinidisopter i reproduktivno zdravlje, to mogu biti dakle različite chemikalije, najviša tih chemikalije i substancji se razlazi u plastici. Tako da je plastika tema kojom se danase organizacije civilnog sektora, nadležnji orgami kao i nauči institucije dosta bare. Problem takoć od policističnog sindroma jajnika je vrlo, zakažem se njega je dokazano da jutice i bisvenola narazvaju ove bolesti. Kod mladi devojaka je vrlo intenzivani, viču imamo saradnju sa institucijama, sa poznatim endokrinolozijama u Srbiji i istitutom zajnjidokrinologiji u kliničkog centru u Srbiji. Tako da je ovaj deo da kažem edukacije koju radimo, upravo da bi stigli do ti ciljni grupa, naručito osetljivi grupa veoma velika. Da ne bi zaboravili imuškarce, ovo je da pomene najnovije, neko objevljena knjiga u febraru mesec ove godine koja se zove odbrojavanje doktorke Šane Svan gdje je pokazano, vrlo da kažem jedna pesimistična slika vezano za kvalitet i broj spermatozoida koja da trenutno stanje reproduktivnih sistema ne može obstati još tungo u koliko se ne ugrozi obstanak ljudi sa obzirom da je od 73. godine do 2011. broj spermatozoida prosječnog uškarca u zapadnim zemljama, ovo pao za čitavi 59% ali u zemljama zapadnog sveta, dakle Evropa, Amerika, Australia. I ja završavam sa ovim slajdom Drustveni Faktor, dakle kao ovo je bilo reč o tom biološkom faktoru i vezi između pola i utice jahemikalija i zdravlja među o tim Drustveni Faktor koji se pre svega odnosi narodno određene profesionalne uloge ali isto tako i na ponašanje koji zezetno važno i od ponašanja u stvari zavisi ta izloženost, a od izloženosti i rizik. Dakle žene i delike obično preuzimaju na sebe čišćenji upravenje domačinstvo, više su izložene hemikalijama, kao takvim koje se nalaze u kućim pored toga nosi više nakita u nakita kođe može da sadaži u sebi određene substancje, kozmetike proizvode zalicno negu i pretpod način ostavu određenih istraživanja žene mogu da koriste i do 26 različiti proizvoda dnevno što se kozmetike tiče, a u svakom tom kozmetičkom proizvodu se nalazi sjavset raznih substancji koje često imaju od alergijskih reakcija pa sve do ovih endokrilijih disruptora. I sada dolazimo do teme o setljivosti radnih grupa će ja zamoriti moju koleginicu Valentinu da nastav. Ja će ovdje da sada stopira moju prezentaciju. Svima i sa moje strane nastavljamu dalje, ja bi stada samo da vukažem na jednakost društvenu i da dam malo vazduha našim prevodiociima. Ja smutka je bila brza, ne bili vam rekla, dosta informacija koje su vezane za ovaj danošnji radi izrazite za dovoljstvu, stvari biti ponovo sa vama. Mi imamo mnogu da kažem uvezi sa efektima hemikalije na različiti pol i na različite aspekte koje jasmenka govorila ali postoji ta vezannost hemikalija na različite demografske setljive grupe i ona je već pomenu Lafetus i tu osetljivo skormonske segnalizacije i kao i poremeća i te segnalizacije kada su izloženi Fetus i može puno aspekata kasnije da ugroži zdravlje i život ljudi. Pomenula i trudnice, pomenula i starije osobe nije pomenula, lone spada i osetljivo ranjevu grupu kada govorimo hemikalijama zašto, zato što su fizijološki procesi koji oni metabolišu i eliminišute hemikalije z našeg organizma, one su usporene zbog kao rezultat starenja i male dece su zbog svojih navika više izložena hemikalijama što zbog toga što su više na podu, zbog puzanja pa takvi inhaliraju veću više prašina ili imaju povećenu brzinu disanja, često stavljaju ruk i usta i više ono se hrane i vode u odnosu na njihovu težinu i vratimo se ponovno na trudnice zato što je to bila naš fokus ovo jedno od infografika u okviru jednog projekta zato što Alchem prepoznao kao trudnice i njihovu vezu sa endokrini diskreptorima kao jednu od osetljivi grupa ovo su neki podaci na koji smo mi ukazali o prisustvu endokrini diskreptora u rinu trudnica koja je urađena u Francuskoj jednoznačno istraživanje ali postoje nisih drugih istraživanja koju ukazuju neiste stvari i od bitnich koju možemo isto da prikažemo jer ono je krenalo od početka rađeno od danskoj, rađeno je procena rizika odnosu na to kako smo mi, kako su trudnice izložene endokrini diskreptorima kroz hranu i kroz predmetne neke sve obuhvatni mix endokrini diskreptora koje mi u svakom trenutku dobijemo našem organizmu i ustanavljene da je takav rizik postoj i onda su i za takve analize uradili osvišćivanje trudnica kroz razne kampanje i informisanje trudnica kako mogu da smanje izloženo s ovim hemikalijama socialni status je takođe interesantan pre nego što krenamo na samo kako možemo pokazati kako su odrađene socialne grupa izloženo razvečete hemikalijama i moramo reći danas da donosioci odluka moraju biti svesni da ako ne postoji adekvatno uspostavljen sistem sa kontrolu hemikalija za njihovo kontrolu stavljene tržište bilo kao samih hemikalija koju potrebljavamo ili hemikaliju u proizvodima da nema odraživog razvoja i da će to doći na naplatu jednog dana kroz ravlje ljudi i kroz kroz samih životelj ljudi ali evo, ovdje je jedno instrumentate koji pokazuju kako možemo to da merimo kako su odrađene socialne kategorije ugroženo i to je bio monitoring da mi, u onosu na prisust odrađenih hemikaliju i organizmu možemo, nosnovu socialni statusa da kažemo zašto je neko više ili manje izloženo i zato što različiti socialni status i različit upotrebljava i različite proizvode bezbedne ili manje, bezbedne koje su njihove prehranbene navike kako, kroz te prehranbene navike unose više hemikalija pušenje, naravno i kvalitet stanovanje, evo nekoliko primera samo da malo pokrenemo i ovu temu utice hemikalije postoji u studiji u izveštaju Evropske agencije za životnu sredinu pronađena je ta veza i date su nekoliko studije koja oslikavaju uvezu, a to je u Nemačkoj okviru jednosti utine odkriveno da hemikalije za domačistu mogu imati veći štetni ufik u utice i na zdravlje u onim domačinstvima gdje se te štetnih hemikalije koriste za održavanje čistoće. Takođe je utvrđeno da je izloženo zbiz fenolu A, jedno i od endokrinih distraptora, povezena s niskim socijalno-ekonomskim spani i belgi. I jedno od stvari zašto se to desi zato što bis fenola ima i onim filterima od sigarete pa to je jednostvara drugo je zato što je potrošnja konzervirane hrane već je kod ovih socijalno-ekonomskim kod ljudi s niskim socijalno-ekonomskim statusom, jer te konzerve metalne su obložene epoksidnim smolama koji u se bi sad drže bis fenola. Takođe imamo ideo isti slične primere i zaftalate koji ukazuju na sličo način izloženosti, jedno je radžena u Belgi, Holandiji i Špani i koje to pokazuje, a druga da postoji izloženost kod majki i dece koje u Šveckoj je veća u odnosu na hemikalitu zašto zato što se u Šveckoj to dovodilo u vezu sa korišćenjem pvc podova i pvc tapeta za zidove koje se najviše koristu u manji obrazovanim grupama a takođe postoji verovatnoća da deca koja žive u prostorijama da su pvc podovi da su i razvila, imaju već verovatnoću da razviju asmu zbog izlaganja hemikalijama i sad da malo politikama u Evropskoj juni i drugim politikama na međunarodnom nivou što se tiče Evropske strategije za upranje hemikalijama kod takođe treba da vam bude neka osnova kada radite i vaš plan na više mjesta je pomenute su osetljive grupe i kako će ta strategija da reaguje na te osetljive grupe naručito za obezbeđenje proizvoda koje setljive grupe mogu da koriste ali pitanje džendera napravim pitanje roda je u ovoj strategiji naznačeno da je potrebno više monitoringa više podatka da bi se mogli dalje zaključci u ovom doneti slično i u ovom kod takođe preporučujemo kao jednu od podpornih informacija za planiranje u ovoj oblasti naručito se i mi se bavimo imali smo određeni projekat koji se onosi na strateški pristog naravno uprenju hemikalijem ali to je jedna globalna strategija donete dokumenti 2006. godine sa nekim ciljem šta ćemo uraditi do 2020. koje iz za nas i u toj strategiji moramo da kažemo da su rodna pitanja nisu uključena će postoje delovi osetljivi grup ali rodna pitanja nisu uključena međutim za procesajkoma posled 2020. godine ima novi projekat koji treba da podigni sve storodnima aspektima i to je još jedan projekat i njegovo link za taj projekat možete naći sa vaše desne strane koji takođe možete da iskoristite u pojedinim segmentima za planiranje vaših politika. Ovo je još jedan dokument veze između upravljenje hemikalijem, ženama i ciljevamo drživog razvoja ovo su neka novih politika kojem se bavi sajkom s desne strane navedena i crvenom podvučen su delovi koje su polje delovanja alhema i tu ja mislim samo da pogledam amiratiće mi smo malo prekršili vreme ako hoćete ja bi ostavila ovih par primera naših projekata za neku panel diskusiju da možemo da vidimo da smo mi pitanja rodne pitanja rodnih pitanja i pitanja u opšte socijalne jednakosti uključili kao cross-cutting teme u određenim našim projektima Super Hvala, hvala, mnogo evo mi smo u nekim vrijemenskih okvirima naravno zbog tehnici i problema konovo kasnima, bi samo napomjeno da sam u zajedniški čet stavio dva linka i jedan je dretno na SAP website članak o tem kojoj danas u kojoj danas razgovaramo a drugi je isto link za izješta i kratki, odnosno neki kao vrsta sa žetka ili brifa na temu socijalne jednakosti i zagađenja zraka i mi planiramo i nače u SIO i kroz SAP da u narodnom nekom periodu i za drugi SAP sektore koji ima se baj mogu su voda u pravdanje okolišem, uradimo slične analize i naravno stav ćemo ih na naš website. E sad ovako sodno ti imu lozimo u zadnji dio današnje radionice to jeste panel u kvom ću učisovati svi sve osobe, ono sondame koje su prezentvali danas pošto koliko vidim ja bi zamolio ako ima pitanja da se postavio u Q&A ali pošto ne vidim da ima novih pitanja ja ću skoristi privilegiju da postavim par pitanja, sam toliko vaši prezentacija pravi o bilješke, pa ovako prvo pitanje uključujem naravno odosit se na sviju možemo prvo krejenti od prve 3 dame koji su bili u prvom dijelu ali istu i kolegije Sloveniji i Srbiji ako su budu osčale da mogu da odgovori da se ono uključe kastim odgovor, pa idemo dalje uključivanje perspektive društvene jednakosti u naprijedlu rezultate projekata i procesa vjezanih za životnu sredinu u kojima ste vi učestovali ako koji jeste, na koji način ako nije zašto evo mi možemo i chronološki krejent znači ako hoćete tako od Kijke preko sad mire spomijenke povdada kolegije Slovenije i kolegijica iz Srbiji izvolite ako nas, da vidim kiko dalje nas čujete Ja secinjam, gospodža spomijenka edigla ruku molim vas, gospodža spomijenka, zvolite Pa, ja bi samo prokomentarisala da je zaista rano govoriti u ovucajima i efektima, jer smo tek na početku tek smo krenuli sa planiranjem ali moram još jednom da istakrim da je velika stvar da smo uključeni u planiranje finisanje operativnih ciljeva u sve dalje procese koje ćemo prooći zajedno sa svima ostalima i u svakom slučaju smatram da će to u buduće dati određene odstvene u smislu efekata uključenja pitanja rodmjera mnopravnosti u oblast životne sredine Evo samo toliko, kratko Vala. Mira, da li bi i u nešto poželiti dodate? No, u temu svaka koželiti dodatam znači, pitanje zašljite okoliša ima svoju kulturno družstvenu ekonostu i ekolečku ovrjednost i jako su važno svojima pitanja. Ono što se meni ostavlja kao problem koće raditi i biti uključen proces. Jesi što ima toliko toga sa ugraditi u te akciune planove i ustratevi i onda imam problem s tim da to mouže izgledat kao generacijom u planu. Zato smakram da ću nam tu trebati baš intensivno podješka stranihe eksperate, tebiška podješka jer i ako odvoji cilj kao zasevan ono nekako izgledat u tom dokumentu kao manje važno od ovakome pozicija na nekom zadnjem mjestu. Znači ovaj dio priče zašljite okoliša i u pravjanjem okolišom stvarno pruža veliti mogučosti kao što smo videli svi i za poglušanje stravišena. Da je samo žena nego svih ljudi na planeti zemlji. Zatim za ekonomiskosna živanja sako slučaju tu je upitaju ekonomiske rast i ono što bi danak kao neki savit jer već mu vidim da u akciune planove pojavljaj se stavka osnaživanja kapaciteta institucija. Zatim se tu uvijek doda i radnom pravnost ili pravstvovova zato što je jako važno da ljudi koji poznaju s ostruku imaju i to dodatno znoj. Mislim uvijek tu, zato se mu ispomenila na početku naš djelog rada, malo sam boljestna i dosad brze su uprešlo ali ono što treba joj znaći u federaciji Bosni Hercegovina da se uvijek nama mogu obratiti za pomoću mislim to uvijek na rastpolatani da pomoji. Hvala vam puno. Samo prijevo što pređemo na goste da li bi vidi, nešto tjela dodate na u temu hoćete li da se uključite ili da pitam sada goste na Srbijansku perspektivu što se nečujemo dobro možda ako kika trenutno nije tu ili ma reki proteškoča technički da krenemo ovako sa lidijom lidija slovenaška perspektiva na datu opvitanje vaše iskustva isprojekata pošto viste to korak ispre nas koliko dvije ćete ste u EU kako vam se to očini da nam date dajte nam neko rebrenje da vidimo zašto treba da je uradim u BH i zašto jevo koristno je to videte korak, a to mu naprijedte Mislim, tako ću odkovoriti na pitanje nepre ako gledamo strictno iz perspektive zaštite obkoliša neki put uključivane društvene jednakosti nije bažda je unapredilo neke razvolutate pojekata Na primjer, primjer energijskoj silomašta jako često nam se dogodilo da smo zapravo nekim kočansnjem mi trebali savjetovati da oni povise svoju potrošnjoj energije stime korišćenje resursa zagađenje i tako dalje jer oni zapravo nisu ni dosta grijali nisu imali nisu koristili dosta stroje i tako da tako da ako se gleda strictno iz te okolišne perspektive neki put možda nije dobro ali, ali moram uvijek gledati s neke šire perspektive i zbog tog iz te perspektive je uključivano ne društvene jednakosti jako važno Na primjer, primjera uključimo uključivanoj energijskih silomaštva ako mi tražimo nekad dugoročna rješenja za energijskih silomaštva ne smije mogu gledati samo na okolišne problema onda gledamo na energijskih silomaštva kao na problem ne efikasni zgrade na primjer ako uključimo tu društvenu komponentu počinamo tražiti rješenja koja su važnja za energijskih silomaštva stavno pitanja sa tehničkim piknim njima. I zbog toga je jako važno oklučiti to perspektivu, jer dobimo puno bolje rješenja koja su bolje na dugivog, koja stavno rješavaju problem, a ne samo da ga ono malo pofarvo zernom bojom pa da kažemo rješili smo prvi. Tako da jako je važno oklučivati društveno jednogost u politike, ne samo energetica, našta nego išive gledano energetiske politike, klimatske politike i tako dalje. Valentina, Jasminka, obje ili jedna refleksija na pitanje koje smo postavili svim učesnicama, učesnicama panela, imate li nešto do dodate? Pa, ja bih mogla da pro komentarišam neka naše i da podelimo neka naše iskustva, vesano za rodno seti, pristup s ocijrom da mi do sada na projektima nismo imali kao jedan poseban ciljko da se odnosio izglučivo narodno, narodnu, rodno setljiv ili rodni aspekt, tako da kažem. Međutim on uvek jeste bio kroz Katilmišću i mi smo ga tako posmatrali nekako našem projektima, to davao neku dodatnu vrednost. E, u kom smizlo, od samog dizajna naše kampanja kada smo osmislavali koje ćemo proizvode testirati na prisustvu opaznih hemikalija, uvek smo i uvodili računa o tome da priizboru proizvoda, prvo biramo proizvode koje koriste osetljive grupe, toči pre svega deca, majke, mlade, majke, trudice i tako dadje, a sa druge strane da to budu u proizvodi koji su dostupni svima, nače koji su jeptini i to su u gladnom ovi proizvodi koji potičo iz azijskih zemalja, ali isto tako smo uvek uključili ove brandirane proizvode, da će međonarone poznate brandove evropske proizvedene i tako dalje da bi smo nekako došli do različek i tih socijalno ekonomskih grupa kojih koriste. E, sa zašto smo topana, osnovu da rezultata koji smo dobijeli posto laboratorijskih istitivanjima i videli koje su to u kakvim proizvodima se najčest će nalaze te opasnih hemikalije, to nam je bilo vrlo važno da onda te rezultate pokušavno da preobrićemo u poruke koji smo onda pro zadekvatne kanale komunikacije upravo oslali tim grupama, cijinim grupama kojima su bili nameđeni. Načiname ustvari taj rodni pristu bio vrlo važno u tom delu komunikacije kako bi uticili, pre sve ga informisali, jedukovali koristnike, na primer tih proizvoda da koriste bezbedne proizvode. Kako da naprave pravilan izbor pri kupovini proizvoda, kako i šta da gleda ima deklaracijama proizvoda i tako dalje. Ne znam vanja da li je planirala možda je momenta ako želi da pokaže neki od jedan ili dva primera nekih od naših kampanja da je mi, a nakaj smo sklatili da je to i medima najinteresantnije bilo da upravo prenesu te neke poruke koje na kraju naših izvešta je idu, a tiču se upravo tih nekih osetljivi grupa, ali da te poruke budu vrlo jednostavne za razumljive, da budu razumljive koristnicima i da mogu prosto da je koristim nekoj svakodemno i potrebi. Dakle, to je neki naš aspekt na ustvu nekog našeg iskustva kako koristimo je to taj rodni aspekt od planiranja od kupovine proizvatestira i nakaj do komunikacije islanja poruka u stvari ikim cijeljem grupama. Ja mogu da pokažem samo ako Amer moderator zakljaču da imamo vremena, nije problem. Imamo izvolte samo i namo stižu i pita, da nekali imamo vremena bez problema, završimo, da ovaj cikrus prvog pita. Da, pa znači, jasnika rekla da smo, kako smo mi u svariji ukro samete projekte postoja na nalikem projekat, sajkom projekat gde smo radili baš studio s rastvenim rizicami i učicaju opasnih hemikalija u proizvodima na žene i decu. To nam je vrlo bilo bitno da osvestimo, da bih danas imali ovako jasno perspektivu ovoga svega i naravno da smo radili pojedine vodiče koji usmeravaju na dobro kupovinu. Ali evo, naprimer, ovo je sama kampaňa koji usmerena na jednu osetljivu grupu kao što su dece i igračka, proveravali smo postanje kokojima vtalata o igračkama na srpskom tržištu i jedna preporuka za potrošače koji na kraju svakog izve što je dajemo. Nije loše da se ovako vidi slika, možete to pranaći na našem sajtu, ali u jednom delom mi preporučujemo da si igračke nabavljaju specializovanim prodavnicama na osnovu tog istraživanja, zato što je tu manja verovatnoća da će da se nađu kimikalije koje su štetne za decu kao što su vtalati, ali ono što nam je vrlo bitno jeste i ta odraživa potrošnja i da je manje nekada više, i da pažljivo razmocerite o potrebama vaših deteta. To je veoma bitno i ne treba nagomilavati. Mi smo skloni na ovim prostorima, nagomilavanju stvari, a sada su te stvari koje mi gomilamo u našim sobama veoma vezane za neki loše proizvode zbog socijalnog statusa i ekonomskog statusa koji smo okružani. Ove šijetna kampanja koja je bila usmerena na to što su poradnice, na koje mogu biti trudnice izložena efektu Bisphenola A iz fiskalnih računa. I ovdje smo radili takođivta lateral sad ne u igračkama, nego smo radili u razno raznim proizvodima na tržištu sa idejom da se ubrza zabrana na sebskom tržištu. Međutim i tu kad smo birali proizvode, mi smo birali proizvode koje se tiču osetljivi grupa i našli smo u ovom istraživanju da u tom školskom priboru koji su dostupni decide ima jako punoftalata. Znači on se ubraje u igračke, on se ubraje u druge proizvode i našli smo velmeraz prostranjenu firmu u Srbiji koja se deklariše kao proizvođač koja u svojim proizvodima ima dostaftalata i naše jedno od preporu ka je ste išla ka u sari tim proizvođačima da je krajnje vrijeme pre nego što se u svojio zabrana da što pre izbace takve hemikali je iz proizvoda koje su dostupni decim. Zatina, hvala puno. Ja sada braćam na pitanje spublike, pa što je lije povidjati krenule diskusija pa idemo ovako pitanje za Gospodju Kijiku, Gospodju Spomjeniku i Sarmiru. Vako jedno pitanje dolazi krenu i darić iz Banja Luke i piše da li postoje rodno sjetljiviko dati za bih kada je riječu izloženosti hemikalijama. Ona je pitala za bihali, logično sam uzal državam u identiteckih nivola, da li postoji nešto tako u mi možemo redom Kijika Sarmira Spomjenika ili kako god se vi oščate. Kijiku trenutno. Ne čujemo, ćemo Sarmirali Spomjenika ili možemo sad mi nao ćete vi imali nas. Ja vjerim da postoji jedan dio netako osešan dio podataka, jer zapravo Marj Federani zavut sa statistiku a tako je agencija za statistiku na državom nivolku. Pratije u rostati i su standarde. Problem je u tome, što i kada postoji podatci u ole se u izvištajima ne prikazuju. Isto tako imala sam na početku neko pitanje o komparativnoj analizu. Pusti i podređena vrse komparativnih analiza. Međutim tu jednostavno nekako dobijete na zahtje. Bjerujem da ima, ali ne vjerim da postoji tako detanji tipodatci. Gospiru, Spomjenika u URS-u, kakva je stoatijel Federaci, ili nešto drugaće, možete nam daći komenta ako želite? Statistika prati iste podatke i sadrži iste indikatore i na državnom nivolju intitetima, jer se BH-statistika puni podacima sa intiteta. I ako li koznam mi nemam ove podatke koje je Gosporja Dragana Dardić postavila u pitanjima i odgovorima. Nije o izložena sih hemikalijama nije o nekim drugim štetnjima rizicima izokoj oline i proizvoda koje koristimo, a koje nisu u potpunosti sa standardima za zaštitu zdravlje i za zaštru životne sredine. Ja mislim da ne imamo takve podatke, ali da je zaista i ovoj paneli u kojem učestvujemo u izradi strategije, akcionih planova prilika da se tako nešto postavi kao cilji i da dobijemo određene kvantitativne i kvalitativne podatke. Što se tiče pitanja koje je postavljeno koji su rizici za okoliš, odnosno životnu sredinu i za ljude u koliko perspektiva društvene jednakosti ne bude uključena. Mislim da su dobro dobre odgovore dale prezentacije koje su bile na kraju ovoj panela, odnosno webinara. Mislim da su gospože koje su govorile o rizicima hemiske izloženosti i hemikalijama, dale primjere odgovora koje su opasnosti ako ta perspektiva ne bude uključena. Naravno za cijele, za sve ljude za kompletno čovečanstvo i za ljude koji žive na prostorima i na prostoru Bosniji Hercegovine, a posebno za određene ranjeve grupe kao što su djeca, trudnice, stariji ljudi, bolesni ljudi za reproduktivno zdravljemu škaraca i žena i tako dalje. Zaista smo imali divne primjere kolegica koje su to na svoj način i svoj struke objasnile i prikazali u svojim prezentacijama. Sada dok ste mi vi tu postav ću mi jedno, još jedno pitanje pa ćemo se vrati na saadminu ekipu ako bude dostupna ovako gospodža ilu gospodža Sasanita, Djino pita koji su glavni izazovati integracije perspektive, društvene jednakosti u projekte ili procese vjezane za politika okolu životom sjedinu koji ste vi bili uključeni i na koji i način su oni bili tratirani u primjerima na kojima se se prikazali. Ovo prilik je ako možete navresti neke po meni su izazovati to što osobe koje se bave pitanjima zašte životne sredine nisu još uvijek u svim segmentima osvijestile tu perspektivu društvene jednakosti odnosno uključenja svih aspekata društvene jednakosti uključenjići ravno pravno spolova kao određenog bitnog faktora za životnu sredinu. Ne postoje dovoljna dovoljna kapaciteti u smislu u smislu ekspertiza kakve smo imali kroz ove prezentacije o štetnosti hemikalija i proizvoda koje sadrže opasne hemiske substance. Dakle, rijetki su primjeri pogotovo kad je u pitanju Bosniju Hercegovina ispitivanja i straživanja na ovu temu i rijetki su primjeri stručnjaka i stručnjaki nja žena i muškaraca koja imaju znanja ovoj oblasti. Stručnjaka nema dovoljnom i ni kvantitativnih podataka nemamo istraživanja i to su u glavnom neki izazovi koji se pojavljuju. Dodatni izazov je što je gender kroz skating pitanje i intersekcionalno pitanje koje se prožima kroz sve oblasti koja obuhvata veliki broj oblasti mora da bude upljučeno veliki broj oblasti i onda bude izanemareno. Mislim ima zaista mnogo toga što predstavlja izazova ali nadam se da ćemo u ovom svemu pomalo te izazove ali ministati i postavljati ih na njihovo pravo mjesto. Hvala vam, sadmira federalna perspektiva koliko je slična eresovo imate neče dodatili 100-300 stvari. Potpunosti je slična. Ono u što bih ja dodala da rodno kogonentu ne treba posmatiti kao našto što se dodae njega kao sastveni ili svakog pitanja dakle imamo nedostatepih rodno osjetivi od atarka to je sigurno problem. Taj problem je ustanovljen i u zemljama evropske unije i to je izjušta o Pekinškoj leklaraciji i platvornizaciju plus 25 pokazav kao jedanom ključenj problema. Ono što je dobro i što možemo koristiti kao resursu o ovom procesu je, eto imamo izgustva i slovinje, izgustva i Srbije imamo također izgustva i Svinjske i Švecki iz Njemačke i zaustrije to je mi u ovom procesu trebamo koristiti i kada si prekla da pusti jedan dio podatak ka recimo u izjuštaju o zdravlju populaciju, federaciju, Bosnijecigljovni jedan dio podataka je prikaza. Ali uvijek su to velmi šturi podaci na kraju krajima nekako se neznam i kako se došao do njih palimam velike broji i sraživanje, vezan koje se sva specifišna pitanja svaka časkole, srbije koje su ovako kvalitetna i sraživanja provele, jer ono što ne dosta je u indikatorima je su ti neki kvalitat u lukodaciji. Znači, ovo i sraživanje o koristim plasike mislim da bi populacija bila užastna kada bi znala da od plašica za bebe toliko od tih otrovnih materijala provusti i čak se prodaju u abotekama ili kao neki prepovorutni pravizu. Osta je poma Bosnijecigljovni ja vjerim da ćemo si u sinergiji dopriniti vojim rezultatima kada je u pitanju razvoj odršivi, moram mi imati ovidu da u učenje principa rodnjerom i pranosti i rodne komponente jednostavno nas lovati do onog live no one behind jer vi kada upučite tu komponentu i kada uvedete posebne mjere za one koji je su diskriminirani koristion da za takva zajednica boste odpornijan ina klimatske promjene jednostavno kombinuje znanja kombinuje interakciju u muškaraciji žena sa okolišem da je to da sam se me evidentno da je to jedna koristna komponenta. Sada da nađe uvrnike možda možda praktičnije i kroz vaš posao možda nam reći mlešto malo u beziovoj pitanje kako vi to ovidite neka vaše iskustva konkretno. Ove kod nas neki glavni izazov s kojim s očavoma je izazov tih različitih disciplina ljudi koji moraju zajedno dražiti liješenja najmej u odruču energetiskog siromaštva jako često radimo sa ljudima koji su ili techničkih profila ili socijalnih profila i nama je veliki izazov uspostaviti dialog izmeću ta dva različita profila. Zbog toga smo već skoro 50 godina naučili raditi u tako zvanim interdisciplinarnim radnim grupama u kojem pokušavamo uključiti ljudi s čim više profila da nam mogu pomoći napraviti neke rješenje koje su dobra tako iz techničkog vidika kao iz socijalnog vidika. Na ime, na primer, na početku nam se oslovenije dogačilo da smo napravili program financiranja mjera za energetiskoj epikansnost u ranljivi domačinstvima ali se nejedno domačinstvo nije chcielo prijaviti na taj program jer su ljudi koji mali te mjere misli da će sva domačinstva razumeti šta znači energetiskoj epikansnost. Kasne se ispostavio da ljudi to ne znaju ili su ljudi stigmatizirani ako treba zamoliti za neku pomoć pa smo trebali uključiti stručnike i socijalnih področar da pomagano napisati tekst za promocijo tih programa i tako da tu dovesti te različite discipline, znači ne samo tehničko i socijalno, nego i sve druge ne znam stručnike popitanima, jednog opravomnosti je ovo da stručnike popitanima zdravlja, stručnike popitanima ekonomije. Dovesti sve te ljude za jedan stol i uspostaviti dialog i smo će o nich to je veliki izazop i to se treba rešavati ako želimo dobre mjere i dobre politike koje uključiti na jednog ose. Hvala vam puno, ovako mi smo vremenski u okvirima trenutnu koji mi trebali da budemo pa ću a samim tim pidati Klaudiju i Belmu kao dvije osobi koje su ispred nas u hovdje eksperti na projektu da li bi one nešto cijele da dodaju neki komentar, a kada Klaudiju Belma završi isto za sve ostane učestnike panelo, odnosno učestnice panelo proste, da li bi imate zakvčaka ili zatvaranja radionci. Klaudija Belma, izvoljte. Ako imate? Evo jačko prva Amare. Ja s isto tako muram složiti sa prehlednim kolegicama koje su davale odgovore na određena pitanja, isto tako i sa njihovim konstatacijama u vezi poslednjih prezentaciju stvari prezentacija Gospuđen Gledija, Gospuđe Jasminke i njene kolegice moram zaista priznati da su to bile stvari sa kojima ja ovo što nisam bilo toliko upoznata i zaista je nesvatljivo koliko je toga ima da smo svimi izluženje da uovo što nismo ovo znati. Ja se nadam da je zaista izostale učestnike ovo bilo korisno nismo tiko i radimo ovom djelu posledali uvijek ima nešto, dakle i što što je ovo novo sazna i uvo je nešto na čemu vosim hercegovnih defetino trebali da krenemo da radimo. Pogotovo kad se radi o toj statistici rodnoj statistici prikupljanje ovi podataka jer drugačije zaista ne vidim kako bi smo mogli napraviti taj neki napredak. Toliko odmene ne znam da ovdje dobro. Tako dobro, djeljim da mi dobro. Završo da možemo odmene neki odmene kako je znam uvijek ima uvijek ima nešto način, uvijek ima nešto način i uvijek uvijek ima nešto način uvijek ima uvijek ima nešto način odmene met, uvijek najvršim deset We nanic težavci pizda način oinski sve je češaj Ćezison dokatniti ož stairsi 1. uročniju kval BMG. Da, obježa se, da njih je dobro uročnije, kod doma. Oga uročniju below ljude polica na uročniju kval BMG, da se ga odvijeluje. A otvijeli se, da svoje uročniju kur bonica ljubima uročniju kval BMG, da se ga uročniju pagod ngomim uročniju kval BMG? Ovo je uznačno, uznačno, i uznačno. A da vidimo, da se možete skupati negativne implikacije dolično od nekakvih učinu u naših učinu u našog ideja? Ja bi samo ovako iz koristju prihvuku vidio sam stiglo još pitanja, padu kima imamo vremena, imajuš par minut, a može se ostacaj, mislim nadan se da nije nije učestnice, nečima ti ništa Svom malo i kastni, imamo jedno pitanje, anonimno popisano po danu, anonimni učisnik. Šta su po vaše mišljenu, rizici za okoliš i za ljude, u koliku perspektive, društvene jednakosti, ne bude integricana u politike i projekte vezana za okoliš? Spomenka, Samira, ako bi vi željeli pošto meni ovako, djelu je više to za vas i za kiku, jel malo se tiče se politika. A posje toga, ako budemo vremena, možda ja smim kada nas i kratko vratim. Evo, ja će se uključiti. Znači, koliko ne bude uključena, ta perspektiva ja stavno ne ima u drževog ravanstva. S druge strane, ako ne iskošli se taj princip i jednostavno nećemo biti i uskočeni sa zahtimu na evokski ljudi, znači nema ni vlaska u Evropsku ljudi. Jednostavno to pitanje je kao da pitate, da ne moguč razvoj bez žena. Nije moguče, nije moguč od držev razvoj bez uključivanja rodne perspektive, jer ona samo donosi korist. Donosi korist uklupno cijelvoj zajedac, ne samo ženom. Uključivanja rodne perspektive zapravo kad razumjeva uključivanje interesa i žena i uškaraca na pravi način, na kako način, kombinaciju i iznanja i reština. Mi znamo da mi svi poslitevamo razlišta, razlištevo se iznanja i neznanja. U toj nekoji sineriti dolazimo do pravih rješenja, a ta prava rješenja, mislim da sam, a ta prava rješenja donosi već i korist. Evo smo nekaj žele nešto dodam pa. Da vam se zahvagi na paži i smatrem da je ovo bio vrlo koristam. Dogaćaj ja spola od jablije. Ja bi samo kratko orekla da mislim da smo mi već odgovorili na to pitanje u nekim segmentima i možda još da dodam i da se nadovežem na jednu od predhodnjih diskusija da je stavljanje većeg broja stručnjaka iz razlištih oblasti jedan od najvećih izazova i da to možda možemo smatrati nekim vidom rješenja za određene izazova i potreškoće uključivanju pitanja društvene jednakosti i rodniravnopravnosti ovo oblast. I z toga možda da potaknem na razmišlanje da je radna grupa 7 u kojoj učestvujemo i koja se zove upravljanje zašte životnih sredine i zašte životnih sredine možda nedovoljna i prevazilazi do too dijalovanje naše unutar tje radne grupe možda neće biti dovoljno za sve ovo što smo danas čuli i po gotovu kontekstu primjera koje smo čuli u prezentacijama kolegica iz Srbije i da možda razmišlamo o tome da određeni segmenti integracije treba da budu inkorporisani u ostalim radnim grupama kao što su grupe koje se bave pitanjem vode, zemljišta, buke hemijskog zagađenja i tako dalje. Kvalovom svima. Kvalovom svima. Jasnika imali neki komentar konkretno na ovom nakon toga možemo isti u salidiju. Ja bi samo pro komentari, samo odnosno vratila bi se novo prethodno pitanje. Dakle naše iskustvo pokazuje da bi se vraćemo na nedostatak podataka. Nedostatak podataka za agender analizu i za analizu vezanog za socialnu jednatos kako bi se prosto na osnovu tih nedostataka moglo i preseka i snimanja situacije snanja predvideti, definisati titi ciljevi i mere aktivnosti u političnosti ovom sad načeralnom programu koji se izgračuje u Bosni i Hercegovini. Znači, ono što je jeste nedostatak podaci vezani za evidenciju, ono primjero, o profesionalnim bolestima na radnom mestu, ali razvrstanim po polu i socijalnoj karti. Kad bi imali te podatke, mislim da bi se taj deo aspekta bez vednost i zdravlje na radu varkad je reč o hemikalijama, te mere bi znatno dopil da se ti, da je izlošenost odnosno rizici smanje. Noga preporuka jeste uključivanje, ne samo ovih testiranja da se znači, što je na tržištu, što se proizvoda tiče, već pre svega bio monitoringa u kojem ajvanja pričala, dakle analiza, uzoraka, krevi, urina, kose, majčenog mleka i tako da se vidi, ne samo što imamo u proizvaju, već kako su, te opasne su prošle kroz organizam i šta mi u stvari kakve realna situacija i na ostavu toga, onda predvide ti te mere sa smanjenje rizika. I to bi bio jedan aspekt tih hizas, ova znači da se uzmu u obzirne dostatak i podataka i da se onda kroz mere definišu, a sa druge strane, ono što je veoma važno jeste pro naći adekvatne kanale komunikacije kaćiljnjim grupama, socijalno-marginal, kako priči socijalno-marginalizovanim grupama. Znači, postoje pokušaj naročito, na primjer, za marginal, za romskoj populaciju na deponijama, zatim u reciklažnim dvorištima, nači koji su vrlo izloženi direktnom kontaktu opasti materijama bez ikakvelične zašlite, ali kako priči njima i ako imamo rezultati, znači, na koji je to kanal komunikacije, jer prej se jedno što imaju smanjeni ograničan pristup, zdravstvenoj zašliti, pa im je ugraženo zdravlja. Da nekažem, omerama preventive zdravlja, njima je smanjena mogućnost informisanja. Znači, to je nešto na čemu onako, bi svaki put kad završimo najku kampanju, razmišljemo kako priči tim socijalno-marginalizovanim grupama. Znači, tih kanalih komunikacije, da to ne budu brošure koji su pokušavanje, šta sa brošuramo u romskom nasadju, da je mnogi ne znaju da čitaj. Znači, to je, to je upravo to, o čemu je i dr. Lidija spobinjala, znači kako u tu, u svete techničke podatke, uključiti sociologe, psikologe ili pedagoge, da se te poruk komunikologe, da se te poruke stignu tamo, u stvari, onima kojima su najviše namenjenje. Eto to ruko. Lidija, nešto za kraj, želite li to dodate? Možda, na to zadnje pitanje vizime koje mislim koje su o rizici, mislim da neki glavnje rizike da ako ne uključimo društvoj na jednakost, onda ćemo sa politikama i mjerama zaštitu okoliša zapravo produbiti socijalne probleme. Na primer, na področinu obnovljivih izvara energije, to se već na neki način događa, jer obnovljivih izvara energije postali su dosta popularni, pa se svi više poduzeća odluče za to da prođe izugljena na obnovljivih izvara energije. Ali problem je da ako mi istom postojećom strukturom samo i promjenimo energijen zapravo, mi ćemo produbiti socijalne probleme ljudi, jer će produzeća još ovec zadržati tu, karbi nazval, neku monopolizičnu poziciju prema ljudima i problemi koje ljudi danas imaju visoke cijene energie, veliki dugovi prema energetstvim poduzećima, metretiranje sa strane poduzeća da dobiju natrakte dugovi. Sviti problemi će se samo još produbiti i neće se rešavati. Zbog toga je jako važno da uplučajmo tu komponento društvoj na jednakosti. Na povedu će ovnogljevih izvoj energije na taj način da i ljude koji ne mogu investirati u ovnogljive izvave energije, nekako uključajemo energetske zajernice koje se danas razvijaju i da im se da je jednogopravom dostup do energije, jednogopravom na cijene energije i tako dalje. Toliko na kratko. Valo. Valo vam, puno. Hvalo vam svima. Ja ne znam, verovatno ste mogli da vidite i u Q&A sekciji i u chatu da smo imali refleksija, od komentara, od našeg penelista, vidim Gospodža Danojeviće, pisala u chatu naš ekspert Borslav Maliniuće to u radio isto u Q&A sekciji kao još par ljudi. Ja sam ješ jednom da se zahvalim svima na vremenu i prostoru na vašom stručima analizama koje ste nam ponudili i da kažem da nam je stvarno velika častu s ja i da radimo na ovom i da nastavimo, da radimo detaljnije u kako projekati i protiče i ulozimo u druge svere, u počel smo ovdje sa ovom temom, ali naravno i ostavite, želimo da pokrijemo kroz ovu prizmu. Ovo jedan jako bitan segment je novi, ali bitan je tekovine, odnosno poruke koje mi danas ovdje šalijemo i ove tekovine, ja bi reka, one su srđi u enovih ciljeva za održivi razvoj, evropske, zelene agene za razvoj. U jedinjih natija, znači, ono što mi pokušao da stavimo u US-up strategiju su neke univerzani, globalni trendovi i norme koji se nadam postače i dio zakonske tekovne, tekovne akcijovne plana u BH. Ovim putem osim naši panelista tijel da se zahvalim našim kolegicama, lokalnim partnerima na diri i sejenki iz enove, takođe i kolegama iz proeventa koji su za aršu za svu tehničku, podršku, koja je stvarno fenomenalna, ali takođe i Brankici i LHR Unii na prevodima i što nastrpe kad gutamo riječi i brzo govorimo svaka im čast. Takođe i svim ostalim koji su uplučeni u projeka Direktno i Indirektno. Članove radni grupa videli o Hrabred aktivno učestuvali u svojim radnim grupama, a je tvoj dalje ostavite nas pratite na našem websiteu www.saba.com i na Facebook grupi koja mora međa jako aktivna, pa ko nije člana ima Facebook, ja prepolužio se pratio tu, mi redovno stavljamo sve informacije. Hvala još jednom. Čuvajte se svi, vi vaši bližni, u neko nemilo i teško vrijeme sa covidom, ali ponadam se da vaksinacijom, kako tako na Balkanu i u Evropi, u svijetu, da ću nam biti bolje, pa uskoro možda par mjesec se vidimo svi negdje uživo. Hvala još jednom prijatno i ugodan danom žemno.