 I dag har vi funöylsna å snakke om Sörlansk ingenørudanning, och dette är ett upptak i serien som gällor udvikling av utanningene på Sörlana, forsåvit alla de höjre utanningene. Det är naturlig i dag å bynne med ingenørudanningen her i Grimstad. Her har vi i dag de grand old men i Sörlansk ingenørudanning, en av Grude, som känner, og distriksöskolen känner, gjennom veldig mange år, og som har spilt den stor rolle når de gällor udviklingen av Sörlansk ingenørudanningen. Denne serien heter Agda kultur, og den är da ett led i Agda kulturen, når de gällor de fosjellige udanninger, og når de gällor forskningen, og når de gällor profiler. Og når de gällor profiler, så är det mennskinne de gällor. Vi har veldig mye arkivstof, det är ofte törre data. Det gällor inte uttryk alltid for det som ligger bak papirne. Og da i serien Agda kultur som ett led i Agda akademis kulturarbeisforums arbei, så tar vi da upp helt centrale temar. Och i dag kan vi i dag gå tillbake till bynnelsen, egentli ha höjre udanning på Sörlane i ingenørsammenhäng. Den älste udanning på Sörlane, det är jo lärudanningen. Den går jo tillbake till seminare på Holt, och så här i Ørstadar på 1800-tallet, med bland annat garbåg som elev, och många andra spännande. Men ingenørudanningen kom senren i bildet. Men allikevel så var Sörlane veldig tidlig udet, och det skyldes da icke minst det go arbeis som bli gjort her, ett arbeis som också näringsliv stötet upp om. Så nå spørre dag dig ena grude. Får du färste om, var du kom till Sörlane, och var du ville på Sörlane? Ja, jag kom jo till Sörlane, fordi det var avurtighet en stilling här som leder av den nye ingenørudanningen, som skulle vere fälles för Æost och Vestagder, och det var en rektårstilling. Jag tror nog, att det interiserade mig att det var en pionerjob. Jag visste att det var en teknisk utdanning här i form av teknikerutdanning ved Sörlanes tekniske fagskole, och den var väl också en av hovedårskakne till att Sörlanes tekniske skole som ingenørudanningen hette en gangen ble lagt hit till Grimstad. Du kom fra NTH, gör du ke det? Jo, jag var nog 5 års tid på NTH efter över 20 år i industrien i trendlag. Och det var väl kanske också de siste årene på NTH som gjorde, att jag fick interesse för ingenørudanning här. Var det en fordel att komma fra NTH? Det var det, kanske. Jag følte att jag hade, jo, selvmått ett undervise där, jag bestyrt ett institutt, lederen, professor, var rektor ved NTH som det hette en gangen, och fick jo en del erfaring både fra undervisning och skolaadministration. Men jag fölte nok att med de målsättninger som var for Sörlanes tekniske skole, så hade jag kanske ända mer brukfør erfaring fra näringslivet. Och det har jag också föltt här nede, var uhyre viktig att ha bakgrunn fra näringslivet, kunna snacke deres frå, forstå deres problemer och ikke minst söke kontakt dit, som igen kunde vere världifull i utdanningen her. Vilket näringslivet var du särlig bort i i Trondheims tida? Det var maskin tekniske industri, jag är jo civilingenør på maskinlinjen fra NTH som det hette, så det var jo den industrien som lå mig närmest. Det verkar som bynnelsen av idea som det jo blev till etta verkt vejen fra försötts tillsötts alltså sölans teknisk skole till idea. Det blev nog så planmässig utveckling. Ja, det gjorde Forsovit som att det var jo Espe Andersen utvalgets instilling om teknisk utdanning i 90 årene hette väl. Ja, det gjorde det faktiskt. Som var en god bakgrund där och jag bestyrt jo Espe Andersen's institut mens han var rektor och mens han delvis arbetet i dette utvalge som leder. Derfor hade jag interesse för att det skulle bli en höjre utdanning det hete jo ikke det dengagen men att det var nog mer en gymnasieutdanningen som det hette dengagen. Det var väl snart kom tre nivåer egentligen i planläggningen. Alltså fag skolikusant var det ikke det, teknisk fag utdanning och så var det denne nye mellom utdanningen och så hade du sivilingsnör utdanningen. Ja. Det var väl sikte på mellom nivå gjorde du ikke det med ingenör utdanningen i regionen? Vi hadde jo fra centralt håll fått rätningslinjer for denne utdanningen det var juårslik utdanning i gang ved 10-11 ingenör skolor i lande vi kom in i bilde så vi hade ju ett visst mönste på nivå men vi har väl gärne siv for byfarten här att här skulde bli en maskinindustriens höjborg når det ju alltid snör utdanning. Det var 4 forskjellige linjer kan man siv innen maskin teknikken utdanne siv Det var en kongstanker for muntli som verksesindustriens landsförändning som det hette en gangen og nörgisk teknisk naturrevidneskabili forskningsinstitut stå bak så nå ble det aldri det den ansak det är ofte sån vi fikk i allfall to vore den ene var ny maskinkonstruktion var ju en linje som var kjent fra alders tid vi langsert och startet en maskinproduktions teknisk linje den hold sig til langt ute i 70-ården til bort mod 80 var det ikke et paradox då i bynnesen i verksa i skoludanningen så mått du koncentrer det om teknisk ekonomisk udanning Ja, det var en fölge av Espe Andersens utvalgets konklusion på akurat vilke nya studier eller nya utdanninger som var nödvändig i vårt land och där var det teknisk ekonomi eller driftsekonomi så det lå ju i den instillingen som delvis var grundlag för vårt arbejde her huska jo tillbake helt till 63-t att i 63-t så var det en stor dag huska ke helt om det var i april där det blei tatt avgjörelse om vår teknisk udanning på sörlänns skulde ligge och det var jo to konkurenter om detta icke sant det var väl Kristianssans som i utgangspunktet tog måla sette den udanning och det var jo en gammel plan i Kristianssans så vit det huska helt fra slutna 50-årne som gik på att den teknisk udanning gik i Kristianssans men så blev det jo där sån att det blei tatt en avgjörelse i 63 som gik i favor av Grimstad och det var jo før du kom då för du kom alltså i 65-t men vodan upplevte du där du kom i 65-t att seiren var gott till Grimstad vodan var samma beda var Kristianssans veldig målifonken eller leftedig med den avgjörelsen sån som du så det eller kan sige du icke opplevte no problemfyllt nej, upplevte icke no problemer det var jo i gang en plankomite på det tidspunkt som forberett planen for selve byggingen av skolen här och där satte folk ifra veldstagder och de jobb ut gott och hyggelig sammen med de ifra veldstagder jag var jo nærmest konsulent for den plankomite en intil jag sel kom hit till Grimstad i april 66 men jag fult jo ifra oktober 65 samarbejde där och det syns jag gik finfint en serie ve åpningen det nya anläge här i Grimstad da mötte jo alle upp som kunde möte upp de som var bestemmen och viktig i politiske landställen och så administrativ fjellkesmän och de gav ju uttryck for en veldig unison och god enighet om att dette var ett flottprojekt så det virket jo som i verda fallike var no friktion där och det kom jo så gratulasyona fra Kristianssann och andre steder som gik på at dette var veldig heldig for landställen och nois som det blei lagt vekt på det var ju nett upp det du sa här om industrien och det blev lagt lite vekt på, det var ju avstann allså det virket som om den avstann den blei ansett som relativt bagatellmässig avstann i mil mellom Arndall och Kristianssann men i det praktiske arbeige du måtte vell forhålle det till en visk grad till distrikshøjskolning Kristianssann det kom vell når vi for allvar arbeige med teknisk ekonomisk studium då had jo distrikshøjskolning hatt sin pröveperiod fra 1969 och vi startet jo arbetskruppe som du var sekretär for med folke fra Austå Västdagdere och de arbeidet alle sammen vellig fint mot måle och få en god instelling om utdanning i teknisk ekonomi av ingenjörer har jo klipper som visar noha stämningen om kring dette og de ambitionet som lå till grunn og blant annet intervju med dig og med höge och som var distrikshøjskolningsfär i Kristianssann och det tydli att det var vellig på linje ja ja och höge han ge ju uttryk for at det betyr vellig lite hvor de fosjellig utdanningne ligar bara de ligar innen for det som når han brukte okora agda byen men egentli så är de innen for det ja det var jo formodli en av bakgrunn for at det bli en fälles ingenjörerutdanning for de to agda fylkne att man icke så fem mils avstand som no vellisnt li hender och att man kunde trekke på fagmiljö i Kristianssann och i Grimstad till det formål som man trengte och höge som ja han var ju limnolog han var ju ekspert på färskvans forhåll kan du si men han var ju also upptatt av biologi och han trak jo in landvik icke sand och han trak in dømme smon och han trak in flødevigen och allt dette som viktig elementer i utbyggninga höger uddanning på sørlande og det var ju das lik att en så industriellt på det og speciallt gjord du det for heile sørlande men hadde sørlande my industrie på den tia ja det man kunde ta utgangspunkt faktiske Grimstad selvom den kanske var den minst industriellt utviklede av andre byer her den hadde had teknisk fagskole alltså teknikerutdanning siden 9 og 30 og som fölga det så var det fx så var det industriebedrifter som hervaplast den första plastbåtfabrik i norge ledet av en som hade sin utdansa vi hadde icke land in industrie och den har vi jo fremdeles på landbruksmaskiner och skuksmaskiner osv nybo hade en her av teknikere fra den tekniske fagskole vi hade pusnes i Arndal vi hade jo falkenbrits fiskåverk i Kristianssann och andre som kanske var icke fult så kjett men så hadde vi längher vest mandal om det heilt reberbane ja det tror jag och i fläcke fjord heilt i fläcke fjord var jo en dampkjell bedrift och den lavet då som andre ting så det är bara få eksempl på var industrie nu har jag nemsverkt mye maskin tekniske industrie det var dit fält men her var jo papirfabrikation som det var så vet och mya an industrie chips byguri for man väl det var i Kristianssann och ja månåg si att jeg reflektert icke over om industrien var godnåg bakgrunn jag bara tänkte som så her har vi industrien och gäller å ta kontakter i bruk och jag dro jo som missionär blandt av andre huske var i mandal industrieforening och plederte denne skolens terv så det var naturlig å söke kontakt med industrien å få deres medabälderskap alltid fra att satt nån därfra i styre, vi hade jo vårt eget styret jag beinumme å till att eftervert deltåk i våre arbetsutvalg for utveckling av nye studier det är ju stadig när det gäller nye udannningsretning och nye høyskola i landet så är det jo spørsmål om har en ett förhåll till omgivelsen med blandt av andre industrien men också har en fagfolkarne och hade du fagfolkarne eller fik du locket i om du icke hade di vi tog jo rätt å se ett kontakt med den och det när vi snakker om industrien har vi lett för att tänke på process eller maskin vi hade ju också en bygnings och anläggslinje och det var ju ganska stor stort fagmiljö ute i disse to fylkene vi hade elektronik udannning och disse tre hovedlinjene av fötte eftervert ettårige påbygningsår vår vi hade folk fra industrien med i verkt eneste arbetsutval jag får vil si fra näringsliv för att snakka generellt men jag har också lyst till å si att allrede fra starten av når vi utearbetet våre undervisningsplaner för å brindelida de fire maskin tekniske studierättningene så hade vi folk fra näringslivet icke bara fra sørlande men också fra lande ellers och fra norgisk teknisk naturuvid skavlige forskningsinstitut också så jag følte att vi hade ett rikt mun av medarbeiderskap i näringsliv och fortsåvit också delvis forskning så du lykkes i att hukka in till nödvendige farkfolkne ja, nå hade jag ju både fra min tid i näringslivet og på NTH hatt en också god kontakt med näringslivs folk så jag syns icke det var vanskelig å finne mennesker som kunde värdi följde faråsen men studenter det var jo sånt på den tia tror jag at veldig mange norskingsinner studenter var i Sverige og i en gang leste det var bort imod 100 i Sverige och det kunde være en 70-80 av de som var potentielle nå de alltå studerar på Sörlarnä så du nå til dette at vi så sige flagga jämfolk eller att vi la upp till konkurren tillbut som gjorda at de så sige tjent må studer i Norge, allså fikk du studenter det var jo spännende för det ble gjord en rask beslutning her i interimstyre for skolen att vi skulle starte i 1967 allrede och då i lokaler som fanntes her i byn på den tekniske fagskolen på ungdomskol den beslutningen kom så på sent att det blev åke så lett for ungdom utover i de to agdefylkene och eventuellt längre ut och oppfattade vad det var för tillbud som var kommet her jeg får som jeg sais da for missionsveis men vi fikk faktisk 49 av de 50 som vi hadde som målsetting på det första kulde ja ja det var farblaktig och på samme ti så beunte jo veldig striksås skolen i Kristiansand cirka 54 på det första kulde och så beunte jo ingenjörskolor både i Jövik och i Ålesund enten det var åre före eller samåre huske ekke det var god tillbud for ungdomen i allfall ja da och det har jo viset siden att Sørlande är jo attraktivt både for fagfolk och for studenter så det startet en fin trend kan du si veldig tydlig men du måtte vel ha bygningar ja till att beunne med första åre grejde vi oss med forhåndlarne lokaler men i 1968 stå dette bygge klart till å ta imot fire kull på maskinproduktion maskinkonstruktion elektronik och bygganläggstechnik och där tog vi upp da det var väl 120 så venter kanske huske ekke talle sånne men det var väl egentlig meningen att bygge före selve invilsna bygge sige det väl 2,5 år etter att bygge stå färdig ja da for det var ju åslet inte färdig det var färdig till att ta imot folk och så blev det bygd färdig det yttere dag så det skulle ju utstyres ja da utstyres var jo på plass så langt som vi behövde till starten det var 15 august 1968 hur mye kom bygge på med utstyret ja, jag har jo nylig fått no tall her jag husker att selve bygningen kostet 7,5 miljon och det var ju ganske rimelig men det kom jo etter verkt en 4-5 miljoner och etter verkt 6-7 miljoner i utstyr och det var alltid framövler sig färglig och till laborator i utstyr testmaskiner och allt det som tränktes for en höjvärld utdanning det är ju kontrotversiellt dette med forskning du kom jo fra ett forskningsmiljö VNTH och du var alltså till och med relativt väldigt sterk till SP Andersen eller hans avdelning och det var väl lite ett dilemma som som det var få höge att den nationale miljö och planlegging och 8000 kommitén fx alltså vidare uddanningskommitén som alltså stor betydning när de allt udvikling den regionale höjri uddanning att de nærmeste noksa kategori sa att forskning icke va aktuellt ved distriksa i skolor och det som blev ingenör i skolor men accepterte du det eller accepterte höge det for mig var ikke någon aktuell problemstelling det du syge där för de ved ett samarbeid med näringslivet så ville man få uppgaver för det hade jo all fart fra NTH och det fick vi också fortsåvit temmelig snart uppgaver som man kan si icke var höjtidelig forskning men det var forskning och utveckling till stötte for uppgaver som man kunde give for example avgangstudenten det var uppgaver som var naturlig och ta inn for det vi had jo utstyr, vi had materialpröningsmaskiner av mange forskelige typer både for maskinavdelning byggaanlägsavdelning och vi had också for elektroavdelningen utstyr som näringslivet hade bruk for och där ble det rast spurt om icke vi kunde gjöre dit och dat jag husker att en av våre elektro höjskola eller elektrolektorer han fick snart en uppgave for driften her som lager nu både kjölekonteinare och kjölemmaskiner snömaskiner delme en ganske stor och omfattende uppgave inn måleteknik och regulering det var ju hans om elektro nikkin snör veldig gott kompetent till och han fick jo da andre med sig och laboraturutstyr hade vi, så det kom gradvis och jag kan också huske på maskinadelningen, da var ju naturlig för mig, jag husket jo vilke oppgaver, forskningsoppgaver vi hadde på maskin teknisk fabriktivt och verktermaskiner som institutivhet som jag bestyrte och vi fick tak i underleveranser kan vi si till forskningsoppgaver som foregikt så att vi fick träning i målimetodik hos det personale som var här både laboratorie ingenjörer och lektoris och det kan man si, var jo en gradvis införing i forskning ja, höge han accepterat jo aldrig dette att vi icke skulle drive forskning i skolene eller i regionale höge skolene men särlige distriksa i skolene och han hade jo sans praktiske forskningsaspekter som blev forfullt ved ingenjörer i skolene men det har jo helle tia verte store spritspørsmåle i udgangspunkte som egentli ble noksa forsodene for samarbej mellom universitet och höge skolene i norge att den accepterat forskning ved i regionale höge skolene och det betyde jo also for färgli mye for behålle personale och tiltrekse dyktig personale men det kunde ha lyste och spør det om nå det är ingenjörens rolle är ingenjörer så viktig är det icke andre aplanare og uudvikling som kan erstat ingenjören absolut essentiell ingenjören är nödvändig i ett moderne samfund akurat som mange, mange andre fag är och jag kan icke se ingenjören är någå stort och lysne i forall till alle andre ingenjören fungerar i grunn best når han har evne till och arvejdet färgli med mensker innen i myke yrker och då har jag lyst till att si jag tror att jag vill formulere mitt syn på ingenjören som teknologen med samfundsansvar till det trengste en del kunskaper utanom det tekniske och vi startet mega tidlig här med frivillige kurs psykologi i arvejdsfysiologi ekonomi hade vi arvejdsledelse hade vi och enda flere og ingenjören som individ og gruppedeltager var också en term som vi brukte det var ikke bara å forstå sig selv men selvfølgelig forstå andre allt dette kan väl si besvare ditt spørsmål med att ingenjören han är en av många många andre professionister som arbeider best vi har kunde samarbeider med den och med politiker och med andre ja, för min egen del så starta mitt elevnett slöb i arvejdslivet ved Kristiansans mekaniske verksite och all minus på ett is så fikk jo veldig sandst for ingenjörne och där är ju skrekken jagende eksempler i lande på vad som kunde gåg allt visis ingenjörne icke hade kom på barn så det är helt klart men till slut har du tankarna om framtida för ingenjörudanningen på Sölande kan vi hevd oss ja, selvfølgelig kan vi hevd oss här på Sölande vi har ett veldig gott grundlag i det allsidige fagmiljö som finnes här på HIA och nettopp ett tvärfagli miljö, tror jag, är ett möst framtidens ingenjörudanning här jag vill kanske si att det som väl är viktigxt tror jag är helhets tänkning for också ingenjörne jag tror också att in den helhets tänkning icke bara i områder men det är också etikken som är viktig jag skulle önske att den framtidir ingenjörudanning också arbeider intensst med etiske spørsmål vi ser att ja det var nemt prof. Hans Grälland i 17 maj grimstad noe om grådighets kultur som var i norge for tiden och det är ju ett etiske spørsmål som motas upp länge för ingenjörurudanning men som må ses i helhetsperspektive det har kunde dele med verandre det har kunde for eksempel vise neste kärlighet vise lite omsorg for verandre det är viktige ting som också ingenjörn må ta med sig vi kan si också att miljö det är ta hensyn till verandre och det må i höjste grad byde med det är ikke bara bygganlighetsingenjörn men ver enste en for inte interne miljö i bedriften for eksempel så man är ett arbeider i var viktig är ikke det att ingenjörn tar hensyn till det och skönnar vad som är bäst for de mänsken som arbeider hjärtelig tak ska du ha en agurre