 Dobro jutro svima. Jutro pozdrav. Čujemo se, znači. Pa jo, ne znam da krenemo da sačekamo još koji minut. Pa da, sva cenga i društo. Da. Ne znam jo, Mataruga isto u video sam da je na projektu. Pa jeste da, on je vodi, onu grupu bio Diverzitet. Aha. S njim sam na FOPER-u sa Fincijima, smo su razljivali kada je bilo. Da, da, rekao mi je to. Da, da. E fino. On je tamo na fakultetu, je dalje ili? Jeste, jeste. Dobro jutro pravstore, mi predlažemo da krenite. Da krenimo po lako, da. Ništa, hvala senka. Dobro jutro svima. Prije svega želim da pozdravim. Dostaj iz Hrvatske i Poljske koji su danas panelisti. Vebinar današnji nosi naslovo drživo upravljanje resursima, javne politike i praksije evropske unije u državama čanicama. Za sada imamo 54 učesnika. Nadamo se da će još povećat se broj i pozdravljamo i sve učesnike današnjeh vebinara. I prije nego, ja sam Mihajlo Marković, profesor sa poljipredom kvakulteta Uniristeta u Banja Lvuci i zoblasti nauka o zemljištu i današnji sam moderator ovoj vebinara zajedno sa kolegicom Sandom Mijidžić-Kurtagić, koja je sa mašinskog kvakulteta Uniristeta u Sarajevo. Evo pozdravlja i Sanda. I pošto sanda ima malo loši internet danas, odnosno signal, ona će tu biti sa nama, međutim više ću gledati da ja moderiram koliko mognem ovu grupu pa prije svega imam jednu da podijelim kratku prezentaciju da malo upoznam i paneliste i učesnike danasnjih vebinara vezano o tome, šta smo mi praktično radili odnosno, šta mi radimo vezano za ove prirodne resurse, kada je u pitanju SAP Bih 20, 30 plus. Evo ovdje, slide ne znam da se vidi, i verovatno predpostavljam da se vidi. Kolega Stepan, klima glavom, znači da se vidi. Ovdje je na aslov, znači, kao što sam već rekao, danasnjih vebinara, a ono što bih ja u uvodnom tom obraćanju, prije nego što dam riješ panelistima, rekao, praktično, ovo je naš projekat SAP 20, 30 plus prestavlja odgovarajući odgovor ambasade švedske u Bosniji Hercegovni na molbu za pomoć u izradi strategije životne sredine ili okoliša i akcijonog plana za cilu Bosniji Hercegov. Sa strategijama i akcijonim planovima koji u ovu ambasade su uputili nadležne organi na svim njivojima vlasti u Bosniji Hercegov. Skraćeno, to je znači strategija životne sredine ili okoliša sa akcijonim planom, a sa engveskom skraćeno često koristimo ovaj termin SAP 20, 30 plus pošto se radi do 2030 godine i možda nešto i dalje, zato je to i plus. Radi se za sve četiri nivoga vlasti u Bosniji Hercegovni, što znači za nivog B i K, za nivog Federacije, Bosniji Hercegovne, za nivog Republike Srpske i za nivog Brčko distrikta Bosniji Hercegovni. Na ovom slajdu ovdje vidite kako je par uvodnih stvari sama priprema strategije ili SAP 20, 30 plus povjerena je štohomskom institutu za okoliš ili životnu sredinu ili skraćencu se i usvajenjem ovog dokumenta nadležne institucije na svim nivovima vlasti u Bosniji Hercegovni će dobiti ključni instrument za postizanje od živosti okoliša i unaprijenje, zdravlja i dobrobiti sadašnjih i budući generacija građana u cilo i Bosniji Hercegovni. Projekat nakon u predhodne pregovore oficijalno je počeo sa realizacijom još 2019. godine a trebao biti završen u aprilu 2022. godine usvajenjem strategije od nadležnjih institucija svih nivog vlasti kako je već navedeno rane u Bosniji Hercegovni značin na nivog Bih dva entiteta i Brčko distrikta. Sama izrada strategije SF-20-30-plus bazira se na tako zvanom participativnom pristupu a to u stvari prestavlja takav pristup u kojem svačije mišljenje se može ili treba uzeti u obziju s tvih zainteresovanji strana. Međutim ovdje kako vidite ja sam oboji u drugom bojom u prezentaciji argumentovano mišljenje. Zašto? Iz razloga što kad smo počeli sa radnim grupama na ovom onda su razna mišljenja bila, iznosili su razni zainteresovanji strana ili stakeholder i mišljenja bez argumenata i poste smo mi taj projektni tim prakčno usaglasili se i zakučili da ipak svako mišljenje mora biti ili treba biti obrazloženo da bi se usvojilo. I učesnici radni grupa, znači, sudijeluju u procesu planiranja imaju određen ulogu u donesenju odluka. Do sada su oddžane dvije sesije radni grupa za sve, nivoje vlasti ovdima malo grešaka i zvinte u kucanju. U B i H, znači, kao što sam navio, a krajem Marta 2022. godne, znači, ovog mjeseca nastavljamo sa 3. sesijom i ukupno će biti do kraja izrade 6 sesija, negdje oko septembra-oktobera ove godini. Ovdje na lijoj strani na ovom slajdu vidite, koje su sve radne grupe vezane za ESAP-20-30-plus, znači, voda, odpad, bio-diverzitet ili bio-loška raznolikosti i očuvanje prirode, kvalitet, vazduha ili zraka, klimatske promene energetika, chemijska bezbjednost ili sigurnosti buka, održivo upravjanje prirodnim resursima, šesta radna grupa, to smo mi, danas, uključujući šume, ostale šumske proizvode, lovnu divljač, zemljište, riblji, font i mineralne resurse, kako što je izdojeno na desnoj strani, znači, koji su obuhvaćani resursi, i 7. grupa je upravljanje životnom sredinom ili okolišem kao horizontalna politika. Do sada, kako sam i napomjeno, su održane 2 sesije sastanaka radni grupa, znači prva i druga, za sve nivoje vlasti, radni grupe su definisali ključne izazove, za svaki prirodni resurs i za svaki nivoj vlasti. Kad su radjeni rani vebinari, ako je bilo manje, tako reći, tih tema ili tematskih oblasti koje su ograđivane, onda su kolege znali staviti na ove slajdove i izazove koji su do sada definisali, mega ću ti ima kolegica sanda, ja smo se usaglasili što ima šest resursa u našoj radnoj grupi šest, da to ne obterećujemo niti paneliste, niti ove danasnije učesnike, da, znači, to imate na drugom web sajtu koji ću kasnije spomeniti. Sada se trenutno radi akcion i plan strategije koji će biti izrađen i razrađivan u više sesija sastanaka tih radnih grupa, o treće do šeste i u nekoliko procesa javni konsultacija. Današnjih gosti webinara iz evropske unije, odnosno panelisti, današnjih webinara su, kao što vidite, gospođa Andrea Pavlović iz ojikona Republika Hrvatska, gospodin Stjepan Posavec sa Šumarskog Fakulteta Universiteta u Zagrebu Republika Hrvatska, gospođa Eva Krol i gospodin Mikhail Frits iz Poljske i gospodin Aleksandar Špor također iz Poljske. Jožbih ovdje iskoristi ovo je poslednji slide ovog mogu, uvodnog obraćanja da pozovem sve koji su učestnici danas da se prijave u rad radnih grupa, onih sedam radnih grupa koji su bil na jednoj slideu na prezentaciji ovoj, znači preko www.sa.ba ili prijave i prijedloge možete slati na jedan od ovih mailova koji imate na ovoj prezentacije a koji ćete svakako i vidi dobiti nakon danas njeg webinara. Tim je bih ja, mnog što samo da vidim šta se desno ovde, ovu svoju prezentaciju prakšno završio i sada slijedi da naši gosti iz Zemalja Evropske Unije odreže svoje prezentacije na danasnju temu, svaki od izlagača ima po 20 minuta, vidjeli smo da neko ima i više slideova od 20, ali bih molio da ne probijamo vrijeme odnosno da ostavimo, svi će dobiti prezentacije svi učesnici danasnjeg, ako reći, webinara i zbog toga bi paneliste molio da pokušaju da se uklopeno u tih 20 minuta prezentacija i da praktično možemo ostaviti vrijeme za panel diskus i odnosno za pitanje i odgovora. I još par tehniki stvari za učesnike, evo već sad vidimo 89 učesnika, znači dole u donjem dijelu, ovoga skrina, odnosno ekrana, vidite desno od raise hand ima jedna ikon sa odnosno dvije Q&A, znači questions and answers i tu postavljate pitanja, znači za vrijeme, dok panelisti još i drže svoju prezentaciju, vi možete kucati pitanja, tako reći u taj Q&A pitanja, dobro bi bilo i da se praktično naglasi za koga od panelista je pitanje ili ako ne znate za koga onda da bar vidimo u kojoj oblasti. Evo toliko sad za sada, što se tiče mogu, uvodno govraćanja i sad bi davo riječ Gospodji Andreji Pavlović, ovdje ima kratko o biografiji, Gospodji Andreja Pavlović, praktično je voditeljica, odjela za zaštu prirode i krajobraza u ojikonu, u hrvatskoj gdje je predvodi tim od 20 osoba, ona više od 10 godina ima iskustva, vezano za strateške komunikacije i javne poslove, veliko iskuso stekla je u energetiskom sektoru zaštiti životne sredine ili okolišta, upravljanje odpadom, energetisko efikastnosti, zašti prirode i takođe, sudjelovanju za interesovanje strana u donašenju odluka što je danas aktojeno na područu zaštri životne sredine ili okoliša. Sa temelnim poznavanjem politika i propisa Evropski Unij o područi okoliša i problema i rizika povezani sa njihovom provedbom u praksi posebno se specializavala za područe održovog razvoja i okolišnoj komunikaciji. Evo pa to je najkraće o kolegici Andrei Pavlovići zovik ona i sad bi dao riječ kolegici Andrei da ona svoju prezentaciju u 20 minuta prezentuje svima nama. Izvolte, Andrei? Dobar dan se ima, pozdravljam sve sudionike. Koliko vidim sad i već 92 sudionika. Mihajlo ukratko ste mi je predstavili na neki način vaš uvod i ono što je kolega posavec napisa u svoj prezentaciji potaknulo me da sa vama da pravo danas možda ne i u ovom nego možda bi to trebalo i u svim radnim grupama apostrofirati kao važno. Nadam se da vidite prezentaciju. Vidimo, vidimo. Uredu. Dakle to je neko moje 20, skoro pa 20 godišnje iskustvo. Dakle, ja sam stručnik za komunikacije prvenstveno. Veđutim, slijedomog predhodnog posla, ja sam se razvojem različitih projekata prvenstveno energetskih, ali i drugih u Hrvatskoj, specijalizirala za podreči okolišne komunikacije i sudjelovanje javnosti u donošenju odluka koje se tiču okoliša, odnosno koje se tiču njihovih interesa u okolišu. Mihajlo, vi ste spomenuli argumentirano mišanje. Tako teško postići, moram odmah upozoriti. Isto tako kolega posavecije izdvoje dva ključna momenta vezano za razvoj zaštite prirode, nedovojno uključivanje dionika i top-down pristup koji je nešto čime sam se javite kako bavila i na javnim raspravama i savjetovanjem kljenata i sudjelovanjem u Radu Ministarstava i pisanjem različitih programa sudjelovanja javnosti tako da mislim da možda mogu reći nešto na tu temu što će vas interesirati. Dakle, što se tiče same problematike šuma ili upravljenja šuma ili sudjelovanja javnosti i upravljenju šumama, o ovakovom otprilike izgleda 1 misiča krvatske stvarnosti. Dakle, ovo se odnosi na nešto što je nepostredno meni doslom nagledam svakit. Dobre, izvinja vam se, ako možete samo bar kod mene nije zoomirati prezentaciju dole imate desno ono ikoncu kao... Aha, baridon, evo ga, saču, saču... Još desno ono. Evo ga, ili sad, dobro. Nije još imate desno prije onoga minusa, prije minusa desno ona ikonca. Puu, nisa... Kako što ima platno, ima jedna ikonca desno nadnu. Da ide preko cijelog ekranu. Pa sad meni ide preko cijelog, a ja... Kod nas ne ide, imate dole, kažem, desno, prije ono minus i plus, što ima pa prije minusa sa lijeve. Ja sam već prešlo na drugi ekran, pa sam se malo, ovo ga, samo sekundu, da vidim, ne, ga... Samo sekundu. Ja se izvinja vam, господжа Андрея, možda da izadžete skroz iz ovoga vaše... Da, evo, pokušavam vaš sad. Desno, dobro. Ja sad dole imate nadnu. Probetotići na slide show opci u gore. Evo ga, ja sam na to bila i otišla, ali dobro, evo, pokušat ću i sa ove strane. From beginning, evo ga, ili to sad volje. Ja se ništo... Hmm, isto je. Nije, nije, nismo... Evo, ja sam sad na slide show, zaista ne razumijemo ovoga. A vrate, ponovno nazad, da izvinja vam, se kupim malo vrijeme, ali bolje da vidje ovi učestnici, jer ima 99 učestnika. Dole desno, u desnom skroz, uglu gleda ona, gdje ona i minus. Dobro? Nene, desnom, skroz, vidite, dole nadno. Kad se vratite, vrate se... Da, ja sam evo ga, da, evo ga. Ona bi trebala da poveća do maksimalnoj ekran bar. Ne znam. Ja sam kliknula sad svaki put na slide show, ili sad malo bolje. Ajte, ništa... Evo ga. Nije smo dobili uvećanje, ali nema veze, ne znam. Možda se i vidi, kažem. Dobri vam o dva slide, ova i sljedeći odma pozato. Aha, samo malo. Samo te nutak, evo pokazat ću. Ja sad bolje. Gdje teba te iskruti? Ja sad u redu. Dobro. Evo, dakle, ovo je samo ističak hrvatske stvarnosti, kako to izgleda vezano za upravljenje šumama, ali mogla bi vam dati primjer iz gospodarenja odpada izrazvijanje energetzkih projekata, gdje zapravo javnost problematizira način upravljanja medvednicom. Dakle, i vidite naslo i vidite kako to izgleda. Nevladine u druge o ovom rjeć je zelen i odret, koji je zapravo demonstrirao ispred gradske vječnice i traži odgovore vezano za načina koji se upravlja medvednicom. Ovo je jedan od andažiranih medija u hrvatskoj izuzetno uticajan index, koji može povući tu priču u javni prostor i sensibilizirati javnost na ovo ili ne one način. Hrvatske šume nešto demantiraju, koliko uspješno oni to rade moglo bi se razgovarati, ali u glavnom to je jedna od tipičnih situacija u hrvatskoj vezano za intere zjavnosti za pojedina pitanja koje se tiču kvalitete života i načina upravljanja okolišemu hrvatskoj. Ono što bih ja željela posebno i naglasiti i što često govorim mnogim ljudima na kojima, na prezentacijama koje držim. Dakle, Einstein Starier rekao da jedan od velikih problema s kojim se susrećem u praksiji je zapravo u to da pokušamo riješiti probleme koje smo izazvali odrečenim načinom razmišanja, istim načinom razmišanja. E pa loša je vjest, ali dobra vje zapravo da to u praksi ne funkcionira. Mi smo svi uvjereni i to kada sam se pripremila za u prezentaciju, Amar mi je zapravo dobacio jednu misav koja mi je dobro poslužila i u oblikovanju ovog slajda, svi smo mi uvjereni u nešto. I u zašteti okoliša s obzram da ona i priroga ona obuhvača različite segmente, svatko je uvjereni da su naši stavovi upravo oni jedina i istina, da su naša uvjerenja i stavovi temelje na pravinstvarnim podacima pa onda možemo problematizirati pitanje argumentiranej raspravi, jer nekoko ulazi možda isnekći tuže perspektive neargumentirana u raspravi i on je 100% vjereni da su njegovi argumenti dobri. Dakle, da su to elementi, o kojima treba voditi svakako računa i ono što je posebno važno svi mi mislimo i uvjerenismo i ja sam se dugo vježbala dok nisam se malo odmaknola tog stava da razumijemo cijelinu nekoh problema odnosno situacije. To zvuči dosta teorecki, ali u praksi to vam izgleda ovako. Dakle, ovo je jedan primir koji se vrlo često koristi u menađmentu, ali zapravo i upravljenje prirodomo je na neka vrsta menađmenta, znači svatko dovi šest naših slijepaca dodiruje slona, jedan dio slona i svakod njih je uvjereni da upravo on misli da je to taj slon. A nitko zapravo ili vrlo teško, netko može sagledati da zapravo vidi samo jedan isičak problema ili stvarnosti, uz ovaj moment koji sam dodala da mi vrlo teško percipiramo da smo vrlo često dio problema, onoliko koliko smo i dio rješenje. A onda krene upiranje prstom u druge, onda se okrivljuje, nisu oni napravili, nisu oni napravili, to je vrlo česta i običajna retorika u zaštiti okoliša. Dakle, ono što je rečeno i što ja s čime se ja dupoko slaževi je zapravo da sima nama, a mi smo svi sustav, nedostaj zajedničko promišenje svih uključenih aktera u ime dugoročnih zajedničkih interesa. Ono što se bitno promjenilo u odnosu kad je hrvatska ulazila u Evrovsku Uniju, 2013. godine mi smo postali članica, a što čega tada još uvijek nije bilo, a to je ciljevi održivo krazvoja. Dakle, ciljevi održivo krazvoja su i nešto, što je naravno podpisale su sve države svijeta. 2015. godine na skupsteni su u svojeni, sve članice države su u svojila i Bosna i Hercegovina, naravno i hrvatska, i donje lesu 17. ciljevi održivo krazvoja, koje po mojem dupokom uvjerenju omogučava i sagledavanje cijeline. To je prepoznala Evrovska Unija i to je moment da su zapravo sve politike strategije, programski dokumenti se nadovezuju, ne samo na ciljevi održivo krazvoja već i na pariški sporozum. Sve što se radi i kako se radi i kako se promišla i rovo je projekt 20-30 plus, zapravo je sa tom jednom perspektivom, a šta ćemo mi postići do 2030. godine, hoćemo li mi postići sve ove ciljeve, a ono što je jako bitno ovdje nije riječ Samo 17 ciljeva održivo krazvoja već i 169 po ciljeva, u opiru svakog cilja nalazi se neki odeđen i broj po ciljeva, plus 232 pokazatelja kojima se vjeri napreda u postizanju, što po ciljeva, što ciljeva. Zašto je to važno, zašto je to povezane u razmišanju danas, užasno važno, o njemu mi smo u Hrvatskoj razgovarali tada, a vi možete naučiti od nas i možemo naučiti kroz potoko vremena sve ono što su među vremenu dogodilo, a to je da intervencijama u jednom cilju ili u jednom po cilju mi zapravo utjećemo i na omogučavanje postizanja drugi ciljeva, jednako kao što on ne mogučujemo njihovo postizanje. Dakle, traži se jedno povezano razmišanje i traži se jednostavno uvažavanje cijeline, odnosno sagledavanje cijeline. E sad, ono što ja uvijek govorim na mnogim svojim prezentacijama, ja se ispričavam samo malo, ja sam otišla malo naprit, je da najvažni trendovi su jako su velika rastuča očekivanja. Dakle, svismo na Google'u, ljudi se informiraju na Google'u, smatraju da su pristupom Google'u i određenim studijama i određenim načinima razmišanja, postigli stručnost i zato će vrlo često me dosta ono što se zove argumentira na rasprava. Dakle, sve se više očekuje da javnost može i traži se da javnost može aktivno sudijelovati uticati na odluki koje se tiču zaštete okoliša i njihovih nepostavnih interesa i očekuju se isto tako novih standardi prakse. E sad, ono što mi imamo sa drupe strane u prakse je nešto što baš ne podupire ono što se očekuje, a to je da je veliko nepovjerenje u nadležne institucije. Dakle, nadležne institucije vrlo često nedovoljno brzo osposobljavaju same sebe za ovo jedno brzo transparentno vrijeme. Drugo, imamo isto tako ograničenje, a to je kolega posavec rekao, tradicionalni pristup donošenju odluka i jednostavno mi smo odlučili, mi smo objavili i onda ćemo braniti i onda se iznenadimo kada obrana baš nejde tako jednostavno, jer niko nije pripremio zapravo donošenje odluka. Jednostavnije isto tako biti s onima koji djelu i potvrđuju naše stavove. Dakle, mi ćemo se uvijek prirodno grupirac o nema kojima djelimo stavove, ali nećemo baš ovo ga biti skloni sa slušati i o ne s kojima ne djelimo svoje stavove. Onda, isto tako, ono što sam ja vidjela često u praksi sve veći su odpore. Dakle, svaka strana za sebe ima svejače odpore približavanju, usplatživanju različitih interesa i stava pojedinaca, a za to je nešto što zapravo traži i posebno vještino. Drugać je isto tako što se dogodilo. Ja sam puno radila na projektima i, recimo, Zagrebačke spalionice odpada u okviru Centra Zakospodaninje odpadom u Zagrebu u Resniku, jer jednostavno percepcija rizika spalionice je presudila tome da se taj projekti jednostavno, ponovno od 86. se zapravo u Zagrebu pokušava rješiti pitanje gospodarenje odpadom da se stavi da se donese neko trajno rješenje, a već tada se razgovaralo o spalionici. Znanost je, nažalost, isto tako svedena samo na jedno odmišlenje. Dakle, u stručnici danasi imaju samo jedno odmišlenje u javnoj razprav i oni se dostate često i teško su očavaju sa tom činjenicom. Znanosti, koja je sudjelovala na jedno javnoj razprav i predstavljala jedno studiju. Dakle, one u jednom trenutku rekla sudjonicima koji su bili prilično neprijeteski raspoloženi prema tom projektu, ali ne možete tako razgovarati samom. Znanosti samo postala jedno odmišlenja i ono što je isto tako jako važno, ne uvažavaju se emocije. I to onda ne uvažava se onako kako ljudi osjećaju, kako ima bitno, kako im je bitno to se ne istražaju naprit i onda to sve da ovoda i do problema u praksi. Samo sekundu. I onda opet Google stručneci su veliki problem sva tko misli da je stručno za sve. One što isto tako važno društveni mediji su nam ovdje, oni su isto tako bitno promjenili način na koji ljudi komuniciraju, na koje sagledavaju, na koje komentiraju. Pisto tako na internetu se zbiva ona trenutna prosudba, palac gore ili palac dolje, pa kako kome u nekom trenutku bilo i vrlo često mediji pojednostavljuju i dramatiziraju informacije. Evo kao što ste vidjeli primjena ugodnom mnom slajdu, a mogu vam pokazati niz drugih slajdova koje pokazuje do koje razine ide to pojednostavljivanje i dramatiziranje određenih društvenih problema. Odlučivanje u pitanjima zašlite proces. I ono ne samo da uključuje donošenje propisa, planiranje, strateško planiranje. Mi smo sad u nekoj fazi strateško planiranje u okviru ovog projekta. Planiranje za upravljeni resursima akreditirani i industrijskih postorjenja. A o to je samo jedan aspekt odlučivanje u pitanjima zašlite okolica. Drugi, jako važen aspekt je zapravo sudjelovanje i javnosti. I onda donošenje odluka zapravo nije samo mi smo donjeli odluku, mi smo odlučili donjeti odluku, mi smo donjeli odluku i mi smo se onda branili smo tu svoju odluku, nego tu su i neki ljudi na kojoj utječete odluka. Dali je to problem ili je mogučnost. Da kakavi je konteks donošenje te odluka? Tko su donosite ili odluka? Ono što se često zaboravite donosite ili odluka su ljudi sa svojim ograničenjima, svojim mentalnim mapama, svojim načinom razmišlenja, svojim jasno-artikuliranim na koji te kako mogu utjecati na neku, na proces donošenja odluka. Taj proces odlušenja može biti autoritativan ili može biti participativan. Skandinavske zemlje izuzetno njeguju participativan takav način odlučivanja. I Evropska Unija se odlučila za takav način odlučivanja, ali takav način odlučivanja u državama zemljoma članicama ili one koja imaju pretensiju to postati, postaje problem, jer mi nismo navitli na participativan način odlučivanja i to izaziva velike velike ogromne probleme u praci, demokracija se uči, dialog se uči, a dialog nije isto što i rasprava. Isto tako je važno vrijeme donošenja nete odluka, vrijeme puštanja u javnost nekog projekta. I tu su isto tako podrške, različite teoria lata i tehnike koje koristimo u donošenju odluka. I sad imate svih prezentaciju, pa neću preti rano laziti ovu tablicu, pogledajte se je, pogledajte samo koje sve raznina odlučivanja uključuje odlučivanju zaštati okoliša da biste mogli sa gledati da to nije jednodimenzionalan problem. To je više dimenzionalan problem sa mnogim aspektima o kojima treba u donošenju odloka u planiranju strateških dokumentata i te kako odvoditi računa. Ono čim je sam se ja najviše bavila i zapravo arhuška konvencija. Izuzetno bitna. Ona je zapravo u okvir stavela ekološku demokraciju, znači koja je usmjerena na aktivno sudijelovanje i demokratsku suradnju svi djelova društa u donošenju odluka u okolišu. Sve ovo što sam pretkodno rekla zapravo pokazuje da to je veliki izazov. Arhuška konvencija postavela 300 pa temena, dakle to je neka zemlja bilo koja zemlja država članica i ratifikacije. Mi smo istotako ratificirali ovo ga tu arhušku konvenciju imamo brojni problema sa njezinom primjenom u praxi ona uključuje 3 aspekta. Dakle to je prvo pravor na pristup informacija, odnosno to je ta transparentnost koje se govori. Znači javna vlast treba biti transparentna u donošenju svojima odlukama. Drugi aspekt je sudijelovanje u procesima odlučivanja i treći aspekt koji je ošuvik zvijen i u praxi, a to je pndjelotvoran pristup sudskim i upravnim postupcima, zapravo kad ne ide ni na jedan i na drugi način onda zapravo jedino rješenje koje se pokazuje pristup sudskim i upravnim postupcima. Ono što sam ja izdvojila kao probleme u Hrvatskoj, nači to su u glavnom problemi koje su izdvajali nevladine u druge kada su problematizirali primjenu arhuški konvencije u Hrvatskoj je šutnja administracije. Dakle, jednostavno osčuti se i misi se da će za tako problem ne stav, tako problem neće ne stav problem postaje samo se veći. Uskraćivanje uvide u studiju informacija ongažiranim strušnjacima. Prešućivanje informacija o neposrednim opasnostima za ljudsko zdravlje i okoliš, zataškavanja analiza. Pravo na sudjelovanju u odlučivanju nači za obilažanje obave za oklučivanje javnosti, posebno istaknuti u slučajima izgradnja okolišta podarenja odpadom, to je jedna posebna priča koja se isto tako i takako tiče održivo kupravljenje resursima koja danas ne mogu ulaziti, ali to je priča sama za sebe. Skraćivanje rokova sudjelovanja javnosti u izradi zakona i provedbenih propisa od minimalnog, znači zakonom u zaštjetih okoliša u Hrvatskoj taj rok propisa na 30 dana. Onda ono što su često prigovori nevladimnih udruga i drugih, a i media u svakom slučaju da se organiziraju javna vladenja kad su ljudi na godišnjim odborima. Onda isto tako uskotu mačenje za interesiranje javnosti, koja je ta za interesirana javnost jer se djeli javnosti za interesirana javnost, pa ko su sada oni koji ne posebno se tiče ovoga neki neki objekti ili neki infrastrukturni projekti ili tako dalje. I ono što je veliki, ogroman problem, jer je to zapravo jako naporno kad vama stigne 400-500 primjetbi komentarat ekom javne rasprave u gradu Zagrebu na plan gospodarenja odpadom, ja sam radila na tome mi smo imali 400 ili 500 strana odgovora, jer sam sobzorom da sam već bila angažirana onda sam insistirala na tome da se na svaki primjetbu komentar ili mišenje ovoga odgovori ili da se kaže, je se uvažilo je se djelobično uvažilo jako se nije uvažilo, zašto se nije uvažilo, jer je to isto jako važno veći ljudima, zašto se njihovo komentari ili prijedlog nije uvažio. I pravo i pristup pravo suđu to je rak rana ne samo u hrvatskoj nego i u drugim zemljama znači ti su postupci dugi skupi i rjedke su predsude koja izrači to z pominju oderbe arhuške konvencije, iako postoje odeđeni na kupraksiji. E sad, ono što bi, ja zagovaram kao nekakav stratežan stratežki pristup je zapravo te stratežki pristup je nešto što se zviva između dva ekstrema, između snažnog učinka, između slabog učinka. Dakle, a u snažnom učinku razmišljamo problemima kao sa vladevima, a u slabom učinku kao ne sa vladevima. I jednostavno ne možemo riješiti, neki problem postane toliko kompliciranda, ško koga se trudimo, i neki problemi u hrvatskoj se vuku godinama, zaista godinama. Politika ima jasne ciljeve, onda će ono ima snažan učinak. Ako će imat nejasne, naravno, taj učinak će biti slabi. Ako su zakoni odgovarajući, opet isto snažan učinak. Ako su ne odgovarajući, jer nije samo pitanje aproximacije, prjenosta, zakonodavstva, puno više je pitanja, kapaciteta, a bilo jako puno edukacija na tu temu u hrvatskoj, u koje su mjera i tijela o nadlažne institucije zapravom sposobne absorbirati primjenu propisa u praksi. To je puno veći izazov, mislim, i ako je izazov i prenošenje ili aproximacija i zjednostavnog razgola i razloga zato što treba vidjeti naravno, neke stvari se moraju direktno prenjeti, neke se moraju mogu prilagoditi. E tu gdje su prilagodbe treba znati razmišljati. I ako su provoditelje aktivni, naravno, da će biti snažano učinak ako su pasivni ili ako čekaju da se problemi sami rijeđerili onda će se problemi sami nagomilavati i dalje. Koji su isto tako zamke tog strateškog pristupa ovo što sam ja sagledala u praksi. U smjerenost na masovne medije jedno smjenu komunikaciju. Dakle, mnogi mislim da će proz medije sve riješi. Tako će se obratiti medijima, dati intervju, zakupiti neki medijski prostor, misli će se da će riješiti problemi, neće. Sigurno neće. I isto tako ono što mnog je griješa javni i nadlažne institucije, da produkcija brašura letaka i ostalih materijala dovoljna za okolišne problemi riješavanje nije. Strateški pristup isto tako mora vodi tračuna o tome da je podjela informativnih materijala može povećati znanje. Ali onam ne mora užno rezultirati bilo kakvim promjenama u ponašanju. Takle, to što se nešto informativno željelo, ja sam često slušala u svoj karjeri mi trebamo samo njih informirati i to će riješiti problem. Neće, ja sam puno svojih radovo pisala poslje vrlo neugodnih jamnih rasprava, vrlo emocionalno nabijenih jamnih rasprava, gdje sam sebi zapravo pokušala objasniti, a što se to meni dogodilo i što je to zapravo jer ja kao stručak za odnose s javnošću morala sam se protegnuti debelo izvan mok uskog poduča strušnici da bi zarozumila i ne u mojem dvorištu efekt i svakakve druge odpore i načine i razmišanja i sukobe i zašto dolazi do njih i zašto ljudi razmišljena načina koji razmišljio i zašto neargumentiran ulaza u raspravu. Dakle, puno-puno sam ja toga sebi morala objašnjavati da bi mogla razumiti što se meni zapravo dogodilo kroz nanstvenu literaturu. Dakle, ono što želim svakako poručiti znanje nije motiv za promjenu ponašanja znanje neće promjenit, niće je ponašanje, ali manjak znanja sigurno je prepreka u promjeni ponašanja i tu se zapravo posto jednu posremnu podučeg o kojem treba voditi računa. Ono našto bi htjela istu tako ovoga upozoriti je da jedno od zabluda da smo mi racionalno bićo. Mi nismo orlišeni. Ni konteksta, ni emocija i proces odlučivanja odvija se posve drugači od zamišlenog teoreckog modela. Isto tako ono što se često vidi u praksi da donositeđi odluka tražen ovoga dovoljna dobar pristup. Oni brlo često ne vole i zači iz prostora ugode i onda zapravo ne traže najbolji mogući pristup koji bi tražio izlazak u prostora ugode. U odlučivanju nisu uvijek poznate sve alternative i uvijekim se ne daje jednaka težina i važnost i ne uzimaju se u ovze što je posebno važno sve posledice. Stavili ljudi rezultacu više godišnih racionalnih i objektivnih analiza nije stavili ljudi su rezultat prije svega više godišniko bračenje pažnje na informacije koje potvrđuju i njihova uvjerenja. Ljudi selektivno traže informacije koje će potvrtit njihova uvjerenja a ne koja će ih razuvjeriti. U pitanima zaštete okoli što je nešto o čemu i te kako treba voditi računa. Važno je što ljudi misle, al ne i kako misle. To je još jedna zabluda. Do zabluda ne dolaze javnost zato što javnost ima manjak informacija to sam već rekla. Rješenje im najčešće nije ponuditi neče informacija nego mora biti nešto još. Dakle to je ta jedan fenomen koji je poznat kao model manjka informacija. Važno je razumjetit kad mi pripremamo u pripremamo sudjelovanji javnosti važno je dobro razumjeti kako ljudi misla. Andrija, zvinjavam se što prekidam, samo bravaju još malo pa da završite, otravimo prostor za pitanja i ono što je bi želim zaključiti da je svaka komunikacija dobra komunikacija nije. I to je nešto čemu isto tako treba voditi računa i to je zapravo moj zadni slide. Evo komunikacija u okolišnjim pitanjima mora biti usmjerena na zajedničku viziju države budučnosti izgradni kapaciteta različiti grupa za rešavanje i spričavanja okolišnjih problema, a ne na širenje informacija i kratko trajno obbogočivanje znanje. Evo to je nekako zadnja misa u kojoj bih voljila podijeliti sa sudionicima, jer mislim da je važno. Hvala, želim da se zahvalim kolegici Andreji Pavlović na ovom izlaganju. Ukazala nam je svima na neke probleme sako njima se hrvatska susretela i susreće i sad i na izazove i narošto na važnje činjen se kada je u pitanju oddučivanje. Znači oddučivanje koje u konačnice treba da poboljša neke stvari kada je u pitanju su upravljanje privrodnim resursima i vezano za javne politike i praxe. Opet, samo da kratko na pomenem učestnicima sad većima 115 učestnika da koriste za pitanja onu tamo tako reći ikonicu desno u donjem desnom uglu prije BHS prije prevođenja gdje ima Q&A Q&A. Znači to je za pitanja i ako mogu da naslove pitanje kome, na primer Andrej, Stepan ili kolegama. Hvala Andreja, pa je o sad se vi malo odmorete, sad vi predložio da kolega Stepan Posavec prezentuje svoju prezentaciju prije svega gospodinu Stepanu se bavi naučnim aktivnostima i problematikom iz ekonomike šumarsva, odnosno metoda i modela utruđivanja vrijednosti šuma, marketinga u šumarsvu i srđivanje spešenosti i poslovne analize u šumarsvute, uneprijenju poslovanja u šumarske tvrtke godne 2001 odblanio je magisterski rad na temu vrednovanje metoda za procjenu vrijednosti šume 2004. na ekonomiskom fakultetu se učili šta u Zagrebu takođe odbranio drugi magisterski rad pod naslovom svaka čas spešenosti i poslovne analize u gospodarinju, obnovljivim prirodnim resursom, odnosno šumom a disertaciju pod naslovom dinamički modeli utruđivanja vrijednosti šuma odbranio 2005. godine i timeste kao akademiske uklupanj doktora nauka ili znanosti u poduču biotekničkih nauka kako smo rekli ima veliko iskustvo vezano za upravljanje šumom i zemljištem šumskim i uskađivanja sa propisima EU, pa molim kolegu Stepana Posavca da nam on prezentuje svoj... može može hvala puno na uvodu ovoga, ja ću sad podijeliti ekran da to sve dobro vidite sve uredu čujemo se i vidite sve dobro dobro evo, vrijeme nam je limitirano, pa ja sad neću puno pričat o svim slajdovima samo za ovodni dio kada smo pričali u životopisu u među vremena o velim poslu sam i redoviti profesor banjim sitevama iz ekonomike okoliša i ekoturizmer te predmete predajim na fakultetu imamo smijer urbanu o šumarstvo a što stiče iskustva velim od 94-tega sam radio eksperderu vainsko trgovinu nakon toga ministarstvo pođu privede vezano za projekte svijecke banke obnova zašto obalni šuma nakon toga u frvackim šumama i onda došlo na Fax kada sam jeći ispeko malo zanat u praxi tako da imam nekako sliku kako to izgleda ne samo sa katedre nego i u praksiju Potravno gospodarini li su Stainable Development of Forest i u frvac koje je veli to je tema danesnja kako sam bio sudjonik raznih aktivnosti tijekom godina je vezana za privatne šume što je još za vrijeme projekta koje je Evropski Šumarski Institut EFI izvensova, financijro sadjno sa ljudima iz Bokova i tu regionally projekt FOPER Forest Polosji Ekonomik Sjeli gdje naprene nakon toga i master program sudjelo sam velim i ovim dijelovima nature ulođenju i problematici i panelima u sklopu toga smo imali cost capable projekt isto redge regionalni u samim FSC principima neki razma pisali i EUTR sam bio u radnoj skupini ministarstva pođoprivede koja se bavila ovom problematikom pa je o neke moje vidjenje i ideja te problematike Ovo što sam zaaprav ti je reć da priča o potravno gosparenju i nekom uređivanju šuma i gospodavenju šumama i još iz 18 stoljeća jeli naravno Tadija Beć oga planirao i naši suređivači to dadje implementirali zadnja eventura je bila 2010. godine u sklopu ministarstva pođoprivede i zajedno sa šumarskim faputetom kolege sa uređivanja su dostati i radova i ste programantike napisali Belim ta ideja potrajanosti o druživo gospodarenje je onom godinama se kao slijedi ono što je kolegica malo prepokazala velim loše vijesti, prodaj vnovine jeli a nažalost ovo ga zabijanje glavi u pjesak da se nešto ne događa da se nije dogodilo bez komunikacije sa javnošću gobi onda snagur ješenja što stiče samostavnost ili hrvatske od 1991 je počelo javno po duzjeće koje na početku bilo hrvatske šume 1990 je već donesen zakonu šumama dje je propisano gospodarenje a onda su nakon toga hrvatske šume postale družo sa granicim odgovorne šume i šumsko zemi više nisu u njihovu vlasništvo dakle u bilanci se ne prikazuju kao njihovu vlasništvo nego oni samo gospodare i tu sad postaj prostor onda i za druge tvrtke koje su se kasnije otvoreve sam je ovdje omjer je nezachvalan u principu dakle još uvijek je veliki odio privatni šuma što omoguće imonopol državnom po duzjeću na samim tim i tržišta i cijen su drugačije definirani ove podaci su sa zadnje osnove gospodarenja dakle na područu cijela zemlje dakle koja je važića do 225 godine dakle sve ukupno je oko 2 miliona i 700 poršine šume i šumskoj zemi ono što je tu možda zanimio da su privatne šume je narasle oko 660 000 ima i šumo vlasnika što znači da ih je prosvik 0,5 do 1 hektar da ima puno vlasnika da je puno malih parcela a to je velim nije samo naša situacija to je tako svagdje u područu bivše države malo podacima samo koliko se sjeće jelio državni šumama to odnosno njeni olkat 7300 privatnim oko milion još uvijek je dakle neke institucije dakle da li su to občine ili bojni poligoni neke stvari koje imaju u tih 3% vlasništva davno što stiče privatni šuma još su zemljišne zajednice dakle da je se nastjulo potrajno gospodariti pomoći prije su bile šumske gospodarstva koje su regionalno posložena dakle raspoređena Slavonija, Lika Gorjski Kotar, Istra Dalmacija tako da nakon 90-ih kad već govorimo o tranzici ili već tad se promjenila organizacija da se onda osnovale hrvatske šume To sam znavo slide kako izgleda sada situaciju hrvatskih šumama velim od nazornog odbora u prave direkcije svega toga ono što je zanimljivo ovaj razni sektor i novi koju se pojeal što su oni odporili na neke promjeni i svatili su potrebu da se pri lavgode dakle sektor za zelenu energiju imesticija obnovlja energija i imaju ljude koje se bave fondovima vevu projektima mnogu reica tih projekata ima nezan desetak ali to su veliki iznosi i velike mogućnosti i moram reću da se bore i da dosta dobrih i kvalitetnih projekata vezano za razminiravanje zašto od požara i pošumljavanje tih stvari to ima više na njihoj web stranice. O samom poslovanju i dalje je to državna služba sa puno zaposlenih dakle jako o stvariju 64 milijuna kuna dobiti ljude 2019 sigurno bi se moglo više ali to je s druge strane državna blaganad i državal čekuje da svake godine ubere nekoliko milijuna i da poduzeće ali potrebno gospodare da uplačuje dovoljno u državnih proračom. Što sviče privatnih šuma nisam išao ovdje daleko u povijes to sam nešto izmjenio samo sam ovdje naave o par stvari dakle zakonomno šumama 25. je organizirana šumarska savjetu davna služba ministarstvo povijede šumarska i vodna gospodaška nakon toga velim je bila firvacka pođuprivedna šumarska savjetu davna služba koja je bila jedno vrijeme bila neovisna istitucija onda se priključila ponovno ministarstvo pođuprivedne dakle i sada je to neka uprava za stručnu podvešku razviju povijede i ribarstvo dakle ta neka tradicija da je se šumovlasnicima ranije gospodarlu u sklopu hrvatski šuma koje su onda išle u doznaku kontrolu i ostale stvari danas privatni šume i šumovlasnici zapravo imaju puno više obvezaj odgovornosti dakle nije sad planta samo da ste vlasnik šume nego imate i odgovornost trema njoj postoje fondove i za sufinanciranje iz tih obći korisnih funkcija šuma, ali to je sada velim neka druga problematikal aktivnostima i mogušnostima dodatnih prihoda ljudi su po nekdje zainteresirani da se baje više i da gospodare sa privatnih šume zakon da nije okvir kao ispavilje u našim ieli zemljama od 90-ih se jako mijenja, odnosno stanu su neke nadopune, ali odnosno stanu samo neke zakone koji su vezane za šumaarstvo problematiku najviše je o zakon zašti prihoda i zakonu šumama a onda i ovi svi ostali koji su usklađeni sa potrebama Evropska Unija, odnosno velim usklađeni sa nekim direktivama o zakonu šumama kažem, zadnja izbina bila 220, ali ono što naglašavam, tako je tamo se govori obće korisne funkcije i održivo gospodarenje ali potrajno gospodarenje ieli šumama naravno 2-5 godine pan evropski kriter i indikator i potrajno gospodarenja su uveršteni iako koliko sad znam nisu u potpunost implementirani što znači nije nama problem izmjenit zako, nije nama problem neku novu stvar upisati ieli u narodne novine ili to objavite nego je problem implementacija u samoj praxi što zahtjeva dodatno vrijeme i novac također 2-3 pod nekim željama ieli struke napravljena šumarska politika i strategija i tamo je opet sve predvijđeno koće što raditi u među vremenu trebalo napraviti nacionalni šumarski program dakle, ministrašto je to planiralo i to je bilo ono zahtjeva zakona šumama nije do neštenju šuvjek ovo je jedina politika i strategija 2-3 u među vremenu su se razne istitucije i nazivi i promjenile, revgasile ili ljepo je to bila zamišljeno i puno toga uzeto u obzir ali dalje zaživilo praxi slaku sad zavezano ove 3-4 stvari implementacija nature ono što sam odjespomeno u jednom radu koji smo radili za ovaj regionalni pregled činjen sa da velim Slovenija, Hrvatska, Bugarska i Slovačka imaju od najviše udjela zaštičenih podruća naturom i to je bila velika diskusija zašto baš mi zašto mi želimo sve zaštititi i opini je to toko zaštičeno pa, evo, mislim kod nas ima stvarno i dosta podruća koje imaju tu kvalitetu i zato je tako to izdonešeno neka podruća i nesim nakrženim parkovih su se šireli velim novih zahvodavnih procesi su donjali i tu ekološkom režu koja se onda pretvorila i evo u naturu ovdje samo je pregled svih raznih nacionalnih zakona koji su donješeni ili koje nisu implementirani u pojedinoj zemlji velim neću sad ići posebno te detađe ali to su u glavnom problematika velim održivog razvoja zašte okuliša prirode biodiverziteta zaštičenih podruća i tako nacionalni forest program ili šumarski program hrvatsko nije donješen iako je čak se predvijao da će se to učkorno napraviti ovo mi je bil dobar pregled i to smo za jedan rad napisali sad sam stavio mislim da je to ovako zanimljimo pregled donješeni i regulativ je problem sa zaštjenim područima je jako jednostavno svi žele zaštititi što više a ne znaju ko će to plantiti to je tako ovoga onda, pitanje ali u ovom slučaju pandemije kad nema posjetitelja i kad sva ta zaštičina podruća koja su živila sam od posjetila naplate ulaznica ne mogu finansirati svoje plaće ili gospodarenje i onda je to dodatni problem dakle, opet priča top down pristup, politika nešto želi želi napraviti određeni poslutak zaštite ili želi to ne mogu rati, a u praksi razni i onda zinteresirani grupe osućaju se ugrožene ili nisu uključeni i ne znaju uopće u čemu se radi i onda imate probleme u uprimjeni za FSC neću posebno, to je u regiji dosta poznata priča cetificiranja ono što je činjenica da su hrvatske šume dobele taj cetifikat na skoro cijeloj porušini kojem gospodarem dakle 2 mln hektara i sada se pokreće taj PFC cetifikat u privatni šona problem samog cetificiranja je dakle da imate neko novo nadzorno tijelo i da nastavite i onda imate kontrolu potrenog gospodarića u skladu sa tim principima jasno tvrtke su spremne pobošla svoje poslovanje ali moraju uključiti onda i razne nevladine udroge dakle NGO koji će onda ukazivati na ilegalnu sjeću ili na problemi potrenog gospodarića naravno i kupci koji su ode bili u glavnom robe i za austrie i italii su htjeli taj cetificat ili ta roba više nije mogla ići onda na eropskog tržišta principi hoću samo reć da ovdje zanimio da većina ispitanika navodi da je gospodajne šum regulirano već od ranije i da nismo mi sa tu ništa promjeli mi i ranije to sve tako jeli radimo FSC i potrajnost tu su neki detalji koje regulira taj cetificat, dakle od zdravlja sigurnosti i sve ono što je propisan o dakle sudjolo interesnih skupina, odlaganje odpada i zašteta jeli vrijednosti šuma. Bezanu za eutiar ta problematika je velim više manje ovdje z grupi poznata dakle forest law enforcement government and trade dakle to je neki akcijski plan da je uspostava toga raznih ugovoran da se dobija licensirano drvo u Hrvatskoj smo 2013 dosta aktivno oko toga razgovarali dakle da se nađe ko će regulirati uvoznike, odnosno i proizvođaće i kako bi se smanjio taj nelegalno tržište. Plila godba ostavlik stvari dakle s ono što se neko zakonodavni okvir vezano za najviše problem sa okolišom dakle i nacennoj program koji otvrđuje uvijete nakon pristupanja dakle reku sam dosta toga se mijenjalo za licensiranje šumulastnika i radova u šumi koja hrvatska komora inžinjera šumarstva i denetihlogije provode te license dolazi do konkurencii izvođačan na Evrovskoj razini i traži se dalje postupak restitucije dakle da se uvećaju površine, odnosno dio i s Crkve se prepušti gospodarenje ili ugovaranja gospodarenja najviše zapravo bilo diskusije vezano za naturu dakle vezano za primjenu ojih direktiva o staništima i opticama i kako uklopiti jeli šumsu gospodarske planove u planove upravljenje natura područima Dakle, multidislaplinarni pristup više strušnjaka nekad naši šumari u praksi nisu poznati s tim ne znaju kako provesli nekaj prečin, kako sad ići na teren osim doznakaj gledat koko ima ptica i dalje tamo stanište neke druge vrste ili biljke dakle i to je sada velim dađa onda problem ovo je dakle opet moraju biti uključini za EOTR Inspektorat, tsarina i MUP nije samo stvar, da velim da MUP zaustavi neki kamion pitanje koje dovoljcove imaju koji prevoze to da su one mogušnost da se kontroliraju i tako vrijeme i dajeli nova strategira EOTR dakle od 2013 je planiraju se raznite strategije 2015 dakle kako primijeniti kriterije u državog upravljanja Green Deal 2019 problematika bioekonomije kod nas mi je strašno privije da je otvrđuje strategije ciljeve sektora i to sada dosta sporo videa ali taj stalo uskladživanje ili politike i onoga što nam podpisnici ili brisel dogovara dakle i podpisnici pariškog sporazoma iz elenom plana Europeske unije zadnja dva slajda za zakrčak dakle kao što se neko principi potrena gospodarinja ugrađeni u naše postojeće zakone načane promene su elim bila nakon 90-ih sada se uskladžio sviti zakonodavnih okviri i velim primijena tih nature, eutijara i ublažavanja klimatskih promena kao neki osnovnih principa kojima Europeska unija zahtijeva prilag od bug gospodarstva ono što je dobra stvar su raznih fondovi kojima hrvatske šume i razne tvrtke mogu sudjelovati da bi recimo izgradili šumske ceste od državnimi privatni šumama ili konverziju šuma dakle iskoristili te fondove koje se nude potrebanje gradnje kapaciteta i kvalitetnih ljudi da bi se to uopće moguli izvesti hvala na pažnji danas na se nekako uplopio vrijeme toliko od mene za pitanja možemo kasni hvala kolegi stepanu posavcu na prezentaciji evo vidim počeli se pojavljivati pitanja u odljeljku Q&A questions and answers sada po našom dnevnom rijedu je praktično pauza koja je planirana do 10 i 10 međutim pošto smo malo probili vrijeme sa ovim prezentacijama i sa uvodnim ilom ja predlažem u 10 i 15 da se malo odmorite kaffe i pauza, ča ili drugi je vaše obaveze pa znači ne mojte se iskjučivati sa ovog linka u 10 i 15 se vidimo ponovno a za to vrijeme neko od učestnika normalno koja je već pripremio pitanje može da upiše pitanje u tu ikonicu dole tje su za pitanje i odgore panelisti da se odmore a i svi učestnici pa joj imi nači u 10 i 15 se vidimo, ne mojte se odijavljivati pože nehvala hvala pozdrav hvala pozdrav hvala pozdrav hvala pozdrav hvala pozdrav hvala pozdrav hvala pozdrav hvala pozdrav sveta ni koje dio Because you can't see me Just let me check please Yes, I can see you now Oh thank you very much Every thing works, thank you Evo nas ponovog tu u 10 i 15 dableste na okupu Evo za vrijeme nadam se da ste si malo obmoreli koliko toliko predahnuli, dobili smo nekoliko pitanja u polje Q&A, pa prvo pitanje možda da počnemo, ne znam gdje je pobihlo, mi je jedno pitanje, bilo je od ovoga gospodina Milana Mataruga, je pozdravio je gospodina posavca i čestitava na dobroj prezentaciji, ali rekao da mora ići i da će može i kasnije da pismeno tako reći na njegovo pitanje, sad mi je pobihlo. Ja je vidio, sam vidio, ja sam podgovorio, a na tome bilo... Izvinjava, molim da se upadam, gospadne Mihajlo, morate otići na ovaj answered dio. Vidite? Open pa answered, tu su vam pitanje, pošto su sad nekaj od njih i od govor. Evo, ja sam u pauze radio, nisam pio kao, tako da sam odgovorio na par pitanja što je bilo, što se tiče Milana, bilo je pitanje koje financijrao, to je sve išlo prego agencija zašto okoliša, odnosno mi sašto okoliša, koji je to cijeli proces organiziralo i sve stejholder, ili uključivalo. Dosta je to bilo priepora, prvi prijedlog je bio da u glavnom to bude u zaštičenim područima, da hrvatske šume mogu gospodariti, ali normalno sa svojim šumama, da što manje imaju problema sa zaštoma, onda se vidjelo da se to ne može tako izvesti, tako da onda mreža proširene i na dijelom nekih zaštičenih dijelov, pili područe u hrvatskoj i čak i na privatne šume, ili sada što stiče same kompenizacije, sad je neki prijedlog išlo prea ministarstvu, mi smo to radi listo neke radove, pregleda li postoje ti radove, dakle oko 100 do 200 euro po hektaru godišnje bi bila kompenizacijska mjera, naravno, ovisno ovaliteti, sastojne, vrsti zaštite i svega toga. Evo, mislim, to je što stiče o godgvora za gospodi na materugu. Gospodžaja Mina Kadrić mi je postavila pitanje, vezano za benefite privatnih šumovlasnika, u principu neznačeno, moguću im se pristup na tržište, to je neka glavna stvar i danas pilane odkupljuju i njihove sortimente, naravno, u praxi se to mješa često i sa državnim sortimentima iz državnih šuma koje je su cetificirane, a ideja je zapravo da se onda mora znat, da moraju postaviti svi dokumenti slijedivosti, ili taj nčenov kastidi, dakle da se znao od kud je došla roba, kada je sječenat koje sjeko i da to onda ima su slijedivost. Planira se taj PFC koji mi se radio za privatni šume, ono sam što je zanimljivo, da, recimo, posled cetifikat za sporedne šumske proizvode u privatni šumama i oni sad, jedan kolega Bogović, oni izvose Žir, dakle, od hplod Hrasta, koji je u Hrvatskoj možda 1 euro, tamo ga plodaju za 5-6 euro na tom tržištu, zato je šuma cetificirana. Dakle, moguće mu kreiranje bolje cijene i bolje kvalitete na tom tržištu. Evo, to bilo je još ovdje pitanje jedno za mene gospodžanja Drage Mirović, dakle, vezano za procinu vrijednosti šuma. E sad, nisam ti o to pisat, svevo detalja u glavnom postoji u zakonu šumom, postoji razrađena metodologija za procinu vrijednosti šuma. I tamo je raspoređeno, čega se boduje i kako se boduje, da li ta metodologija dobra je lošo, to je sad pitanje diskusija, ali u principu to je o zakonje na metodologija za procinu vrijednosti šuma. Naravno, da nacionalne parkove imaju najveću u vrijednosti, najveće, najveće opće koristni funkcije šuma, one su izdvojene ili iz gospodarenja od strani Hrvatskih šuma, dakle, i to su finansirane na drugi način. Tako da Hrvatske šume jednostavno izvaju, čak i za zajednicu po prodaje i sortimenata, mislim da je to bilo 10 do 20 posto neku taksu, dakle, da se dio ostane lokalne zajednice, dakle, ako Hrvatske šume unište neku cestu ili neki prostor, ili da se dio tih koristi vraća od te prodaje, sortimenata samo i zajednice. A sad, velim, dakle, ne tritira se kao nike koji troško i ostava, velim, to je više neka procina uriednosti same šuma. Evo, to ne znam, dalje, bilo je još samo jedno pite, veznano, za mene, dalje sam trebo imati prezentaciju? To ću, ja, Stepane, došlo je do toga, da je jedan kolega iz ovikona Vladimir Kusan i on je treba oviše da govori o iskustu Hrvatske uvezi sa upravljanjem zemljištem, kako privednima. I z razloga mi se izvinjavam učestnicima zbog ovoga, znači jedna prezentacija je u poslednjem momentu ispuštena, Vladimir Kusan je javio se gospodnu Amaru moraove hitno na put, izbog toga je ta prezentacija osvalićemo mi na sva ova pitanja i eventualno i druge koji budu vezano za tu temu tražiti od gospodina Vladimir Kusan na odgovore i postat ćemo učestnicima na mailove to je vedno za ta i dio za koji nije, kažem, došlo je malo do konfuzije Pa gospodin Stepane odgovorio na pitanja koliko vidim sva njegova postali dio pitanja u kućena koliko vidjemo gospodji Andrej Pavlović pa mozim ako je gospodjana vezi Andrea da se i ona uključi Evo dobar dan ponovno svima je sam na vezi, sam ja sam na jedno pitanje već odgovorila vezano za tips and tricks kao li mogu pomoću u javnim raspravama dakle ja sam odgovorila već da zapravo javne rasprave se razlikuju pitanje o kakvoj raspravi je riječ, al ono što načinno mogu odgovoriti a i malo preciznije kroz jedan radu koliko nekoga interesira više, dakle jako je važno se dobro pripremiti u smislu da se znat ko treba sudjelovatju to javno i raspravi koje stalova izražavaju koje interesi izražavaju jako je važno prepoznatite interese u tjekom svih svojih projekta ja sam sudjelovala, bila sam komunikacijski stručnjak na realizaciji projekta Adria LNG Terminala u Republici Hrvatskoj dakle ono što je bila početna analiza je zapravo bila analiza svih aktera koji su važni za izgradnju toh LNG Terminala na kraju nije izgrađenje jer su se investitori iz Njemačkej i Francuzkej i Austrije povuklja, ali e to sad imamo LNG Brodu Hrvatskoj i ovom slučaju ta početna analiza je bila jedna vrsta smjero kaza za organizaciju svih aktivnosti u kričivanja javnosti ona je dobro bila napravljena iz jednostavnog razloga što nam je omogučila jednu ne samo u smjerenost što je jako važno u komunikacijama nego i flexibilnost koja isto tako jako potrebna jer u nekom početnom trenutku se nedvidjeti ali možete sebe unapret pripremiti da zapravo kako se razvija situacija tako se i vi prilagođavate u skladu sa situacijom, sa impulsima javnosti sa procinama da li će neka nevlade na udrga reagirati na ovaj ili onaj način to je isto tako jako važno imati nekako unapret posloženo u glavi ako su u pitanju javne rasprave ono što se meni pokazalo kao dobro pravilo u prakse ja sam uvijek postavljala napret javna, jasno postavljena pravila kojih smo se onda tjekom svih javnih rasprava držali i koja su zapravo umogučila da ljudi steknu povjerenje da je taj proces nepristran da je uvažavajući prema sim sudionicima neovis na tome kakvi su njihovi stavlja argumentirani ili neargumentirani tako da je to jedan od putoka za nešto malo viša ono našto želim svakako uputiti nije dovena samo arhuška konvencija evrovska unija je otišla i korak dalje i pripremila smjernice iz Maastrih, tako je govore zapravo uključivanju javnosti kako uključiti javnost ja sam te smjernice obradila u jednom slom radu pa ako nekoga više interesirala se za dvoj sončom u posatica Tajma i Rat pita još pitanje koje sad nosilo na mene je Jamar, postavio Čaušević moj kolega mi smo se bili upoznali Zagreb uvezano za klimatske provljine on me je postavio pitanje kako je pravljenje resursima evolirala u Hrvatskoj nakon pristup Evropskoj uniji ja ne mogu govoriti točno o šumama ili otlu i moram se ispričati sbog moku kolege vlade profesora vlade Kušana on će odgovoriti na svapitanje jednostavno došlo da jedne zabune sa datumima ali velorado ćemo odgovoriti na svapitanja koliko se situacija popravela pa teško je zapravo reći ili se popravela, ja se mogu rukovoditi jednim primirom koje meni svježali koje zapravo možda oslikava stanju u svim drugim sektorima to je gospodarinje odpadom Dakle mi smo 2004 godine donjeli jednu strategiju to su nam radili strani savjetnice koje su zapravo u tom dokumentu napisali da je odpadom problem, ali za kojek se smatra da ga treba rješiti neko drugi Dakle, u trenutna situacija sa gospodarinjem odpadom u Hrvatskoj nakon pristupanje Evrovjskoj unije je takva da zapravo mi dalje i na neki način idemo istim kolosijekom da je to problem kojek treba rješiti neko drugi mi smo do kraja 2021 godine trebali imati prvoj bilo u funkciji neznam 20 centare za gospodarinje odpadom pa se taj broj kroz godine smanjivao na nekih 11 ali već sam iznela primjer Zagrebačkoho centra za gospodarinje odpadom Dakle od 86 se rješava na neki način sustamno rješava problem gospodarinje odpadom u Gradu Zadrebu mi još uvijek ni dan danas neamo rješenje Občenito, ono što se vidi u praksije zapravo da se ako puno upire prstom u druge jako je puno uvjerenja da je stav neće ispravan a sama aproximacija strategije politike vjeroj temi puno neznače ukoliko se neprovode u praksi i to ja mislim da je najveći problem jer nije doveno samo aproximirati Potrebno je i kulturno prožimati se sa drugačim praksama sa participativnim načinima odlučivanja sa tehnikama rješavanja problema to su sve stvari koje se zapravo mogu naučiti u praksi ja sam ih isto tako učila i svakodnevno ih primjenjujem i dalje jer jednostavno komunikacijski problemi su problemi nesparazuma ali su isto tako i trajni problem i ukoliko one mogučavaju donošenje i rešenja Kvala kolegcija Andrejna odgovoru i odgovorima na sva pitanja bio još jedan i komentar kolege predičao neviše u smislu komentara ne u smislu pitanja bezano za metodologiju i za prezentaciju pohvalio je prezentaciju i vidimo ovdje još jedno pitanje za gospodina posarca od Marije kakva su iskustva hrvatske kao šana EU u procesu odlučivanja na temu šuma da li je komunikacija u oba smjera ili hrvatska ima obavezu samo da prihvati nečija iskustva i interes iz EU Hvala Hvala na pitanju sve naše probleme provodi ili uskladživanje ministarstvo pojuprivede ministarstvo ima svoju službu koja onda preko predstavnika ili hrvatske u Evropskoj komisi na momentu može komunicirati formalizirati ako znate da je glavno pitanje glavna problematika ministarstva pojuprivede upravo subvencije u pođoprivredi i obćenito pođoprivreda kaj proizvodnja hrane dakle šumašto tu ima 10-20% utjeca a dakle nije to sada nešto strateški bitno nivo Evropija da se podarimo sa više od 2 miliona hektara i puno 40% hrvatske je pokriveno šuma mišljonskim zemištima dakle postoji komunikacija postoje pre koministarstva vajskih poslova i ministarstva pojuprivede ali kažem većinu tih strategija se izglasava u Evropskom parlamentu tako da premalismo ako pogljate kamačko u Francusko u skandinavske zemlje dakle naše šumašto ne pridonosi puno BDP u svega 2% dok je problematika velim skandinavske zemlja i tamo dje šumašto stvarno velik veći udio u BDP to je onda i veća veća snaga glasa kvala gospodnu Stepanu me ovidimo od kolevice Aleksandre Nikolić još jedan, tako reći, komentar ili poziv gospođi Andreji vezano za njenu prezentaciju, za dalje u komunikaciju ne vidim nekih novih pitanja Evo kolega, Amar je za mene postavio vezano za šumske kvote ja sad ne znam šumske kvote da su to misli za drvo preređivače ali ako je to ili hrvatske šume rade godišnje ugovore ili više godišnje ugovore sa drva preređivačima opet govorim pozicija hrvatske šuma kao monopolisto je takva da može utjicati na formiranje cijena ja nisam zadovoljana ili nije to stvarna struktura cijena odnosno ponuda i potražne kako bi trebala bit na tržištu odnosno nema burze drva nego se rade više godišnji ugovore sa pilanarima koja onda to dokazuju sa ne znam mogušnostima prerade brojem zaposlenih ili financijskim rezultatom kažem to je jedan od problema i to je bolje provedeno u Sloveniji i kod njih to bolje funkcionira a velim čim su podjela nekih kvota administrirane čim to nije tržište realno onda je to od formiranju tržišne cijene tako da je ovo u praxi sigurno ima prostor za pobljšanje a to je onda odluka politike i onda treba stavi drvo preoživače koje su privatnici na tržište i hrelajske šume onda da ispunjavaju se ove ze ugovora koje su podpisali tako to je malo onda velim kompleksnije pitanje stvar politike mogu se složit kolegom posavcem i nekim problemima koji su se u kviru hrvetske gospodarstke komore odvijali vezano za određivanje kvota to je ujeg i dosta veliki politički problem bjeru im da ćemo se složit čim imate politiku onda nemate tržište i to je onda neka druga stvar onda da vam je najlakše prepila trupac da je pokupimo na tuci kuhinju i kak se vezove ili po 10.000 euro i zaprokupujemo svoje drvo da bilo i dosta prigovora određenih proizvođača vezano za određivanje kvota i tako darje hvala ja ne vidim više pitanja koliko bar čini mi se ovom prilikom onda da se zahvalim i gospođi Andreji Pavlović tje panu posavcu na prezentacijama i na odgovorima a iz iskustva sa predhodnih webinara pogotovu kad su bile kolege i susjedne hrvatske pošto ste vi prošli a već ste to vi najavili nama na početku ili oboje u svojim prezentacijama koje kakve je tako reći muke u tom priblježavanju i kretanju KAU ostali panelisti kažem u drugi webinarima u to ostupni za nas odnosno da su nam na vezi u koliko bude trebalo i šta drugo da im se obratimo nakrano i jer ne može se danas sve reći na jednom webinaru koji ne traje tako dugo tako da se nadam da i vas dvojeste saglasni da budemo na vezi i da ovo je vezano za sve drugo što bi eventualno bilo i u smislu pitanje u smislu neke druge pomoći i u svečno pitanje za Andreju zašto imate probleme sa regionalnim centrom upravljano odpodom u Zagrebu ja nita Mališević zašto imamo problem prvo je ostavno zbog izbora lokacije centra centra se treba smjestiti na jednom prostor uskom u porodu žetku Zagrebačkoj pročistača voda dakle bilo je pitanje stasničkih prava bilo je pitanje i sagledavanje utjeca na okol iš bilo je pitanja i velikog pitanja zapravo i najvećek pitanja odpora javnosti da se centar smjesti tamo gdje se namjerava u smjesti jer to nije bila prva lokacija prethodna lokacija je naprasno skinuta sadmemnog kreda odlokom naše kredo sad beć pokojeno grada načelnika vjerujem da je bilo oddraženje i jako puno razvečitih ideja kako bi to trebalo izgled zapravo koja bi se i tehnologija trebala koristiti ja sam sudjelovala u raspravama vezano za plan gospodarinje odpadom koji je predvidio zapravo spalionicu to je zazvalo burme i velike reakcije javnosti zbog kojih građana grada Zagreba pogotovo ono ktog djela poduće to istočni dio Zagreba koji su spalionicu to je ona stigmatizacija tehnologije koje sam ja spominjela jer zapravo po svim ovi modernim standardima to nije tehnologija problematiziralo se pitanje ispuštanja dioxina i furana problematiziralo se pitanje i ako bi to u smislu nekako kodrživog dugoročnog pristupa gospodarinje resursima bilo dobra pristup iz jednostav mek razloga zašto uzpročistač voda zato što od pročiščavanja voda ostaje zapravo mulj koji u ovom trenutku nezbrinut leži na prostoru Zagrebačkoj pročistača voda to je 500 000 tona mulja kojima i teške metale u sebi koji ne možete baš samo tako zbrinuti međutim eto javnost je na neki način nije samo javno zapravo nego i stalno to rekla bih podilaženje impulsu javnosti zapravo nespremnost da se neke stvari presijeku i da se donesu neke odloke znači nije dovoljno samo uvažavati različita razmišanja potrebno i presjecati u nekim trenucima u nekim trenucima i jednostavno na temelju raspoloževih informacija vi morate doniti odluku a zašto postojita nespremnost donušenju odluka to je jedan dosta veliki problem koji se uče godinama i zato je to upravljenje i resursima toliko teško jer mi možemo piknot moj kolega radiovezano i straživanje odnosno magisteri vezano za upravljenje vodama znači koji god podoče zapravo vi uzmete i vi ćete nažalo znači na neki problem i zagrepije danas ove drugi prijedlog 2018 godine išlo se na Centr za gospodarenje odpadom sa ovim mboom i nito nije bilo dobro onda vam se na jedan put na javnoj raspravi od jednog žarišta to je bio resnik otvorila još dva nova žarišta u Brezovici zato što se htjela izgraditi kompostana jako je važan timing to nisam napomenilo neam ja dovoljno vreme na sve ispričati ali izbori u Hrvatskoj bilo lokalni, bilo nacionalni izuzetno utječu na sva pitanja koje se tiču zaštete okoliša ili energetike dakle to su kao dvije spojene koje je zapravo iznimno utječu na to hoćeli se neki projekt ubiti, realizirati, odgoditi ili kako go otveć bilo ala kolekcija Andrea je o još jedno pitanje stiglo za gospodna Stjepana da je i na koji način Hrvatska destimulisala izvoz trupaca i rezane građi u cilju zašte domaće prezvodnje, mislim da je to za Stjepana ali možete oboje koje bliži pošto su trupci u pitanju destimulirala samo tako način da se ograničava osoba odnosno tvrtkama koje sklapa i ugovore da rade proizvode veće dodavne vrijednosti ako je veći finalni proizvod ako je neka pilana u biteska koja samo prorezuje trupac ili izvozi daske nema finalni proizvod dobiti manje kvote manje trupaca za preradu dok ovi veliki koji imaju ali ne znam, proizvode kuhinje u namješta, nešto, oni bitrali imati veće ili zaprašavaju više ljudi dobivaju veće kvote sad, opet, provedba kontrole da li onaj koji radi namješta dobije više i stvarno to ostvari, to je sad pitanje najveća zarada je samo ako prepilate, onda to izvezate u principu prava imate a sad obveze pitanje vaše da ćete to izvošavati, kako ste i podpisali ali dakle, oni koji radi proizvod veće finalne finalne proizvodnje taj će dobiti više sortimenata načemo načemo hvala, mislim da smo privjeli kraju ova i prvi dio naše tako reći, webinara zahvaljujem još jedan put gospodji Andreji Pavlović i gospodin Ustjepanu Posavcu na dobrim prezentacijama učestnici će dobiti vaše prezentacije, naravno mogu i preko same lokalnom partnera koji podržava Senka Kulenoviće na Dira Bervić preko njih da pitaju a i preko nas, preko kolegice Sande i mene ili da praktišno da možemo rastumačiti nešto drugo što bude upitno Dragan Čomić pojavio se i on ja ko sam mislio zatvorit ova i dio da mogu na przinu sasam sasam vidio, odnosno Ministerstvo okolicio nešto rade na toj trgovini emisijama celo dva, odnosno kreditima to je sada u Evropskoj uniji postujeli tržište emisijama ne ako smo ovezni prema kijoto protokolu ali kažem u samoj praxi to još slabo zaživlo to je više na razinim ili Ministerstva i možda ne znam da li ojko nešto radi, ste je problematike ali neam baš nekih Mi smo sad zapravo ojkon to radi u okviru svojih studija otica na okoli šono u čemu smo mi zapravo napravili iskorak dio moh dolaska i ja sam ojkon od nedamno od čestog mjeseca prošloj godine, najmej ja sam došlo prvenstveno iz poslovnog sektora ja sam se bavila praćenjem, odnosno podaškom o poslovnom sektoru vezano za priminu i pripremu izvišta i održivosti ne želimo otvarati novu temu ali možda je važna dakle Evropska unija je nedavno donjela ured botaksonomi ured botaksonomi je izuzetno važna zato što je to screaming zato je kriterije po kojima će se financirati novi projekte dakle tu su se sad uključila i finansiske institucije koje zapravo moraju sagledati je li neka tvrtka ili neko poduzeću kada traži kredite ovoga zapravo dali udovoljava i tim okolišnim kriterijima, oni su okviru akcijskog plana za održivi razdefinirali 6 ciljeva zaštite okoliša koji su zapravo bili okvir za definiranje taksonomije, odnosno kriterija po kojem će se mieriti dali je neko gospodarska djelatnost od drživa ili nije uključući šumarstvo, uključući sve ostale grane djelatnosti uključući obnovljive izvore energije i prva dva cilja koja idu prva su način operacionalizacija, primjene u praksisu prila godba za klimatske promjene i mitigation and adaptation uvijek ovoga mi ne dostaju hrvatske riječi, ali u glavnom operacionalizirati kroz poseban akt provedbeni gdje će to zapravo imati ogromne utica i na načina koji se preusmiravaju tokovi kapitala u Evropskoj uniji, znači svi projekti u okviru ovog novog EU-27 pro fonda odnosno okvira finansiskog će se gledati i sagledavati okviru ta eutaksonomije zato kažem da što je nazbilo ili prije 2013 godine jako smo se mi jako dugo mučili i jako smo imali puno dugačko smo čekali u recimo to tako da uđemo Evropsko uniju da postanemo puno pravne članica taj okvir tada nije ništa prema ovom i što je sada, zato što je Evropska unijate melito redefinirala svoje politike vezano za održivi razvoj i doprino su drživom razvoju i ciljeve održivo krazvoje naravno tu je i zelen i plan zelen i plan se direktno kolega posebac nastavlja na ciljeve održivo krazvoje operacionaliziraj dakle tu ima sada masa dokumentata gdje se zapravo po prvi put jasno kaže na moja okoli švažan i finansiranje u Evropskoj uniče velikim djelom ovisito o tim kriterijima nači bilo u segmentu klimatskih promjena, bio posti bio sačuvanja resursa, dakle ne samo da će se poduzeća gledati nego će se kompletno taj cijeli ciklus za okružiti Evo ja sam još u jednoj precenica u hrvatskoj gospadarske komorizajnice za društen odgovodno poslovanje mi sad pripremamo jedan seminar upravo, to je o taksonomi jer ona bitno utjeće na to kako će se financierati stvari u buduće Hvala vama dvoma ja mislim da smo je osadi srplji čovomi će postavio pitanje dragan i mislim da smo je srplji ovaj vaš dio ako možete ostanite sa nama i dalje sad prelazimo na drugi dio zahvaljujem se mnogo kažem vama dvoma na istrpljim odgovorima, a je o kolegica Senka mi je javila da će sva pitanja praktišno biti pretočena i kopirana i dio odgovora i ono što upućena i učesnicima, a ono što odgovoreno i vama tako reći pa uključujući gospodina Vladimira koji nije danas tu da i to se odgovori. Hvala i još jedan put prelazimo sad na drugi dio današnjeg webinara koji se zove prakse održivog upravljanja iskustva iz Poljske i sad prakšno pozivam kolegije iz Poljske Pozdrav Pozdrav da kolegico Pavelović i Stjepana Posavca Ja imam neke druge webinaru 12, pa ću morat onda Ja imam webinaru mongosima pa ću morati isto, ja se moram ispričati. Hvala dovidjenja, živi ali pokravo Prelazimo na drugi dio sad danasnjeg webinara, kako sam najavio prakse održivog upravljanja iskustva iz Poljske i ovdje imamo 2 dvije prezentacije prva je transformacija sektora uglja u Poljskoj Aleksandar Špor je vođa tima za klimu energi u Poljskom institutu za ekonomiju ima više od 15 godina iskustva u javnoj upravi Poljske i u think-think organizacijama autori i koa autori publikacija na temu klime i energetske transicije sa posebnim težištem na oblastima energetski mix vađenje uglja i energetsko-siromaštvo Diplomirav je Poličke nauke na universtetu Kardinal Stefan Vistinski kakoli se čita veći u Evropskom koleđu Natolynu, Varšavi Evo molim kolegu Aleksandra da praktično on svoju prezentaciju sanama podijeli odnosno da sam kadijeli a Aleksandar se uključuje da li nas čuje gospodina Aleksandar da, čujem vas čujem vas, čujeteli mi mene čujemo, čujemo u Rezije u Rezije odlično onda ću preći na moju prezentaciju najprese želim zakvaliti što ste me pozvali veliko je za dovolj svo ovati u ovom vevom zanimljivom projektu kako sam uspio čuti iz ovog prvog dijela webinara me ne su zamolili da kažem nešto o transformaciji sektora rudarstva u Poljskoj i utjecaju Evropske unije na tu transformaciju dakle, evolucija sektora rudarstva kako bih to uradio zanulimo vas sedeći slide zpomenuću tri tačke koje sam pripremio prvo da dokažemo da je Polska ima pravo da govori o uglju i energiji zasnovanoj na uglju ima ću nekoliko slajdova o tome, zatim ću se otaknuti uticaja eksploatacije uglja i z druge strane relevantnih propisa koji su važeći za ovaj sektor i koji se tiču uticaja sektora uglja a na kraju treća tačka je da ću vam tri primjera različitih načina na koji se odvijaju tri projekti ili su se odvijeli pod uticajem evropske unije tri projekta se naravno odnose na sektor uglja prije ću sada na narodni slide kao što vidite proizvodnja struje je glavnom zasnovana na uglju, na koruštenju uglja u periodu 2008 do 10 smo imali početak određene diferenciacije sa uvođenjem bio, gas gas vjetroparkova tako da imamo izjesni nivo različitosti i ako je većinom proizvodnja energije zasnovana na uglju ako govorimo o primjerno energiji više od pola je dakle zasnovano na proizvodnji uglja na uglju kao što vidite ovdje obilježili smo sedam regija od ukupno 16 u Kojuškoj gdje se vadi ugalj ili lignit dvije ključne regije su šlaskija koja je poznata u Evropi kao regija sa najvećim najvećom eksploatacijom uglja i tu se odvija najveći dio proizvodnje a drugo je docki regija u ovdje se u glavnom proizvodi lignit ako pređemo na sljedeći slide vidje ćete kakav je uticaj eksploatacije antracita i lignita glavni uticaj je zagađenje zraka, zagađenje vode i emisije sa kljenički gasova što se tiče drugih uticaja oni su sve više primjetni s obzirom na razvoj civilnog društva da postoje i da važno u uglju igreju i drugi uticaj u sektori uglad uticaj na lokalne zajednice u regiji došlo je do jačanja svijesti o uticajena okoliškao i izgradnje i jačanja civilnog društva a time je ojačao i pritisak civilnog društva dakle nije više pritisak samo od ozgo prema dole nego je počao i pritisak od ozdo prema gore da se eksploatacija uglja učini oddrživo na ovom slajdu možete vidjeti neke od važnih zakona i propisa evropske unije koji utiču na eksploataciju uglja i lignita prva stvar koju bih spomenuo jeste da su ciljevi koristenja obnovljivje energie koji sužavaju tržište za ugalj saviše naprimer u polskoj je cilj za 2020 bio 15% do kje za 13 bio koliko se sečam 30% dakle vidite da se sužava prostor za proizvodnju ovu vrstu proizvodnja energie uključući proizvodnju iz uglja dakle imamo verlovažan instrument razvoj instrumenta ETS to je Rezerve za stabilnost tržišta radi se o smanjenju dozvola i tu su predvijede mjere koje uključuju privremeni dozvole i trajno ukidanje određenog broja dozvola ovo pokazuje da je u početku taj mehanizam postaja o sve slabiji i otvoreni za uticaj političara i politike dakle ne samo na osnovu ekonomskih propisa nego i pod uticajom određenog nekih članica evropskog unije dakle imamo samo jedan način da to postane još bolnije za sektor uglja i drugih energenata i da dovede do još da bi smo smanjili nivo emisija imamo i nekoliko propisa kao što je direktiva Natura 2000 koja je već spomenuta je takođe neko spomenuo i koncept najboljih raspoloživih technologija i to je spomenuto a to je isto tako važno i to je odluka koja se je takođe koncept koji je uveden direktivom o emisijama i to o tome ću govoriti još nešto kasni takođe imamo direktivu o okvirnu direktivu o vodama i o kojoj ću takođe kasnije govoriti ako na sedećem slideu ćete vidjeti opis prvog primjera radi se obloku termo prvobitni plan je uvojen 85 kasnije je odkazan mečutim 4 godine kasnije 2016 je ponovota ideja došla na razmatranje i uključujući i početak radova na osnovu ono ga što nazivamo aktivizam djoničara naročito kada je riječio finansijskim podacima preduzeća a to je osegurala jedna od organizacija Thanks u izradom razlačitih scenaria je utvrđeno da ovaj projekt neće biti profitabilan ni u jednom scenariu dakle ono što se desilo jeste da je projekt prekinut gubitak pricije koje su uložene do 2018 iznosile su 1,5 milijardi polskih valute i procesi zaustavljeni na sljedećim slajdu imamo drugu priču se situacija promjenila a ovdje imamo sada o privatnom poduzeću za eksploataciju lignita i prezorne elektrice energi koje je pod pritiskom među ostalim direktive o industrijskim emisijama bilo prisiljeno zatvoriti najstarije elektrane od rudnika lignita sada borimo o preostalom rudniku i dvije termelektrane bez obzira na to kada i kako če preostali rudnici termelektrane biti zatvareni počeo se mjenjati portfolio korištenjem svih raspoložilih sredstava, odnosno obnoljujih izvora energie to izvodnje vodike zbijomase vjetoturbine, solane elektrane tako da je poduzeće sada aktivno u grupi područa gdje se eksploatira u komisi i nastoji predložiti projekte koji će biti u mogućnosti privući novac napim. iz transitskih fondova i ovo je tamo slučaj koji mi još neznamo rezultate kako će kako će rezultati biti za ovu regiju i za poduzeće ovo poduzeće je glavni izvor prihoda u toj regiji međutim cijela ta priča transicije regije se još ek nezna međutim od početka se čini da je da se proces vodi na jedan ihvatljiv razuma način i da ima šansu da postupni prelazak uspije transicija na drugi izvor energie da se ovo poduzeće i regije mogu osloniti na nekoliko programa naše vlade postaj dva na koja bih vam skrenio pozornost jedan program je moja struja a drugi je čisti zrak koja njih oba finansira vlada i oba ova programa je cij smaniti korištenje da tako kažem smaniti korištenje uglija u učastima i preći na na primjenu mjera energetike učinkovitosti povećanje korištenja energie izubnovih izvora na taj način naša vlada podukvire ideju velaska transicije na nove izvorene bje u našim regijama i posebni slučaj koji želim opisati jeste Turov što je jedan naš rudnik Liglifta u jugo-zapadnoj poljskoj na granici sa Češkom i Njemačkom ovaj slučaj plasnik Rudnika poduzeće koje vlasnik Rudnika sami Turov kao Rudnik smatrani su najisplativi poduzećima i gledovići na rezerve Liglifta oni su bili sigurn Rudniki bio siguran najmanje do 240 međutim sada dolazi do Sukoba sa Češkom gdje vlada odlučila odpočeti odnosno pokreniti spor protiv poljske Dakle Češka je odlučila pokreniti spor protiv poljske na temelju problema sa pozemnim vodama zagađenjem zraka i zagađenjem od buke ovaj je slučaj vrlo svjež terk je došao do suda pravde elkopske unije a čini se da kakav god rezultat kakav god odluka su da bude ovaj slučaj može prestiljati jedan problem odnosno prepreku poduzeću koji je vlasnik Rudnika i samo jedna digresija ono što treba znati o poljskoj sada jeste da polska vlada trenutačno vodi pregovore sa polskim sindikatima o izbacivanju postupnom izbacivanju uglja i uvođenja jedne vrlo nove ideje budući da su ramije vlader samo pokušavali odgoditi ovu ideju da se ugalj potkono izbacit sada se manje vionika se protiri ideji izbacivanja uglja i došlo do ovog napretka u pregovorima dakle ti pregovori kaju i ono što se sad događa jeste da poste jedna poslomna ideja birjavno kao ubih to je da je energetski sektor koto u potponosti u vastišku države tako da je sad posto ideja da se napravi transicija sa sektora uglja da bi se izbihli troškovi bezani za nečisto je nečisto industriju preljavo industriju da se prikupe sredstva za nova ulaganja odnosno da se odvoje osnovna sredstva odnosno da se prodaju osnovna sredstva poduzeća u vastišku rudnika poduzeća koja se bave uglja i uloži u nova u nova poduzeća mislim da će se to u budučnosti dogoditi sa sektorom plina zamisao je da turov ovaj rudnik turov možda znate da budući da je to da se radio najvećo termo elektrani na lignit u tom dijelu Europi zamisao je da se rudnik pređe pod okrilje drugog poduzeća koji je bi upravo rješavalo to pitanje postupnog izbacivanja uglja i zupotrebe mislim da mi zapravo nalzimo sad u jednom prijelaznom u jednom povijesnom trenutku budući da ja radim na energetiskom sektoru u neki 15 godina ovo je jedan opriljšan značajan razve događaja i vjerim da ćemo dostići jedno opći dogovoro, opće slaganje sa ovim postupnim izbacivanjem uglja to se naravno neće dogoditi preko noći međutim mislim da će dogoditi svakako brže nego što su neke zanične procjene i za nas u Polskoj je ovo jedna važna stvar još da dodam prije četvri godine sam razgovaralo sa profesorom iz zapadne makedoni ugrčkoj obličali smo upravo sektor uglja ugrčkoj i polskoj se dogoditi nešto našto danas akterini uopće nepristeju a to je postupno izbacivanje uglja i evo on je bio dobar prorok zapravo dobro je prorok o što će se dogoditi i zapravo bi to možda bila danas jedna moja poruka vama i ako možda mislite da ligni tijuga su besmrtni mislim da utjeca i Evropske unije je vrlo jak i jedan put između različitih propista koji reguliraju energiju koja se prizoditi iz uglja je posebno pitanje koje se morali ešti evo na temelju ovih ova tri slučaje, ova tri primjera možete početi razmišlati o izbacivanju uglja i lignita kao jednog procesa koji je zbilja teško provesti međutim druge strane možete o tom procesu misliti i kao jednom transicijskom procesu kao jednoj ekoromskoj ideji koju se može provesti ali čija neprovedba može spričiti i određene procese i također ograničiki konkurencijnost na tržištu naravno naravno to se tiče cijela aktivnosti i rudarenja to staje se manje isplativo sa točke i gledišta poduzeća naravno postaj različite direktive Europske unije i u pojskoj koristimo, odnosno primjenjujemo neke politike kako bi smo oblažili ovaj proces i iz mnogih razloga koristimo one opcie kojima ćemo osigurati radna mjesta za ljude koji napustaju sektor eksploatacije ugljena, zatim promicanje, obnovnih izvora energije korištenje, obnovnih energije i u čanstvima dugoročno planiranje naravno uvijek važno i da savjetujemo važna evologa organizacija civilnog društva u svemu ovome i također određeni podaci odnosno cirkuliranje određeni podata kao u javnosti smanuje političke pritiske koji su u pojskom sektoru eksploatacije ugljav problematičnim, to je nešto z čim je se još uvijek vorimo u pojskom imali smo odliđenog uspjecha u tome ali mislim da politika otvorenih odnosno javnih podataka je prilično dobar alat koji bi trebalo priminivati Hvala ljepam Zafoljujem se gospodno Aleksandru Šporu na prezentaciji tu imamo i njegove kontakte a učestnici su dobili ili će dobiti ove sve prezentacije malo smo probili tako reći rok odnosno termin njegove prezentacije ali sobzirom da je Bosna i Herzegovna rudarska zemlja da imamo dosta rudnika raznih vrsta ugljeva i da imamo termo elektrane aktualne na koje se izvodi dosta energie u BH istog razloga nam prezentacije interesantna i zafoljujem se i gospodno Amaru što je pronašao gospodna Špora da nam to predoči a kako sam govorio ako je Aleksandar bio sanama i kad sam govorio kolegama sa hrvatskom ostat ćemo na vezi i posto ovog webinara za iskustva koja je poljska prošla u ovim tako reći približavanju i sada predlažem da idemo na sledeću prezentaciju a to je gospodja Eva Krol i Michael Fritz pa izvolite ovdje imamo njema kratku biografiju gospodja Eva Krol je uključena u međnarodne programe i projekte koji se u glavnom provode u donju Šveskoj koristeći Evropske fondove 17. godine voditeljca je projekta Remix pametne i zelene rudarske regije EU koji je su finansiran od Inter Red Europe programa Evropskog programa a vezano za ovoga kolegu pošto će ona prezentovati takođeste u dnevnim redu dobili i kratku biografiju Michael Fritz međutim neću je sad čitati s obzirom da će gospodja Eva da izloži prezentaciju pa gospodja Eva izvolite ako me čujete Dobar dan, dame i gospodo nadam se da i vi mene čujete velkom je zadovojstvo što s vama mogu podijeliti moje osobno iskusto i iskusto doni Šveske i je svega bih se hljela izpričeti u imemu kolege Michael Fritz koji se nažalo s iznena da razbolio pa ću ja prezentirati njegu prezentaciju misto njega, dakle, jevo ja sam predstavljena i dodat ću bi hljela bi doleti da se pri svega osićam kao projektni manager ja sam radila na mnogima Evropskim projektima ali sam radila i u jedinici za inovacije u Ministerstvu ekonomije koja je odgovornat za usvajanje regionalnih inovacijskih strategijači kojima je cilj povećanje inovacija u ekonomiji i jačanje bještina i inovativnih stavovan neke informacije o tome kako doňa šleska rješava pitanja rudarstva ali bih prvo hljela staviti doňa u šlesku konteksta Europa i rudarenja potom ću reći nešto o projekto remix i o još nekoliko drugih projekata i na kraju o transicije o čemu je govorio i kolega špor i košto je sada veliko pitanje u Poljskoj. Dakle preči ću na prvi slajd. Donija šleska nalazi se u Centralnoj Evropiji u zepadnoj sjorozapadnoj Poljskoj, imamo teritori ima oko 3 miliona stanovnika Polska ima 16 vojvodstava imamo 30 okruga ili distrikta Dakle obrazovanje zdravstveno zaštita okoliša prostornoplaniranje i razvoj se rješava u okliru na nivou vojvodstava a na nivou okruga se rješava u pitanja regionalne imovine i donosi regionalni budžetil to je najvažnji zadatak jeste upravljanje regionalnim politikama s ciljem ekonomskog rasta i upravljanje srateškim dokumentima i upravljanje evropskim fondovima sedeći slide doňa šleska je savršeno mjesto za poslovanje sa veoma dobro razvijenom infrastrukturom i to je jedna od najrazvijenih regija u Poljskoj a u obdarstvo i gra verlo važnu ulogu u tome ta po čemu se razlikuje doňa šleska od ostalih regija jeste raznovrsnost ležišta mineralak što možete vidjeti na ovoj karti najvažnji su minerali bakar i srebro i oni su to je koncentrisano gdje na sjeveru ove regije takođe gas je na sjeveru mrki ugalj na Jugo Zapadu i imamo dosta kvalitetnih izvora građovinskog materiala o koji se nalaze u cijeloj regiji sektor rudarstva sektorom rudarstva u doňošlesku dominiraju velika preduzeća KGHM je jedna od najvećih preduzeća koje vodi rudnike bakara i oni su vodeća kompanija ne samo u doňošlesku nego na nivou polske i vrede poljske ono što sam spomenula rani je PGE a to je veliko preduzeće koje vodi otvorani kop mrkog ubja i elektrano osim veliki preduzeća imamo i mnogo kompanija koje se bave vađenjem kamena i obradom kamena koje su veoma popularne u regije također imamo i neaktivne ugljenokope na i južnom dijelu regije to su bili rudnici lignita ali je još uvijek se osjeti problemi od ovih aktivnosti u ovoj regiji analizom su utvrđene slabosti izazovim koje podrazumije va industria ili vađenje uglja a to su nepostojanje jasnitržamne strategije o sirovinama zatim vrlo slaba prerada resursa zanimacija rudarskih preduzeća zatim veoma vizak nivo inovativnog faktora i ulaganja u istraživanje i razvoj u mala i srednja preduzeća zatim siromašinje rudarskih resursa i velike investicije i društveni troškovi novih rudnika niska stopa društvenog prihvatanja novih inicijativa za rudarske aktivnosti ali postoje i utvrđene su i neke prednosti i mogučnosti to su raspolažemo rjetkim zemnim elementima zatim jedna od prednosti je korištenje neaktivnih okana za različite vrste aktivnosti i postoji velika potražnja za građevinskim materialima kako sam rekla lokacije rudnika se koriste za različite srohe kao što je razmena znaňa za turističke atrakcije a sada bih govorila nešto o projektu remix koji se doňa šleska pridružila 2017 to je bila jedna neka mogučnost za uvođenje pametnih strategija u oblast rudarstva i skorištavanja resursa u skladu sa evropskim standardima i regionalnim očekivanjima ovo je projekt je trebao okupiti sve naske regije u evropi siljem razgovora o inovacijama i mi smo se pridružili iz nekoliko razloga očekujći rezultate u napređenje strategije za inovacije doňa šleske u sferi prirodnih resursa i integraciju aktera u oblasti rudarstva najvažni cilj koji je glavni ciljavi koji su za podršku i inovativnosti bilo je kreiranje povodnog okruženja za razvoj industije kako bi sa efikasno iskoristili prirodni resursi iz regije i da se omogući dialog između razlačiti okolišnih regionalnih industrijskih politika u evropskom kontekstu. Takođa je bilo važno pronaći način da se uveše društveni konflikt u onku viru društvo i pobožaju odnosi sa lokalnim zajednicom i da se osigura bolja uključenost i sraživačkog sektora te bolja inovativnost malih i srednjih preduzeća. Remix projekat finansira interak program Evropske unije koji je dioregionalne saradnje u Evropi 10 partnera iz svih regija Rudarskih regija su osnovali jedno partnerstvo jedinu saradnju a Laplanska regija je predvodi ovu inicijetiju ali oni su veoma dobro rade taj posao predvođenje inicijeteve projekat Remix nam je dao mogućnost otvorio mogućnost da organizujemo regionalne grupe za interesirani strana sa težištem na pitanja Rudarstva ova grupa je uključivala aktere iz Rudarskog sektora preduzeća koja je radi u Rudarstvu, univerzitete institute zatim poduzetnike i slično i tako je uspostavljena mreža za interesirani strana či je zadatak bio da podstaknu inovacije i pribavljanje novih saznanja u okviru zajedničkih tematskih oblasti što se tiče provedbe projekta realizacije projekta ona je uključivala nekoliko različitih vrsta aktivnosti kao što su studijske posijete i stručne analize u partnerstvim regijuima međunarodne konferenci Rudarstvo redovni sastanci regionalne grupe i informativni sastanci na primer tu su izrađene financijske smjernice u okviru ovek aktivnosti projekat je gotovo završen dakle završava se krajem Marta tako da ne znam dali kao mogu o karakterisati kao projekat koji se tiče izključivo zakonodavstva i propisa ili projekat koji se tiče stanomništvar koji više utiče na stanomništvar ja se izvinjamam najvažni dokument koji su izrađeni u okviru projekta remix glavne stavke akcionu plana tiču se dva pitaňa prvo pitaň je uticaj na regionalnu strategiju za inovacije donje šleske i bolje u strategija za donju šlesku usvojene dva za prirodne resurce i sekundarne sirovine i to je bila jedna od specializacija u okviru projekta druga stavka je bila bolje upravljanje na različitim nivojima projekta u sveri prirodni i materijala koji se mogu reciklirati i takođe bolja saradnja i bolja provedba iniciativa na levoj strani imate ciljeve strategije znači ačanje uloga inovacija u regionalnoj ekonomiji saradnja i ačanje saradnje izvedu poslovnih subjekata u systemu inovacija donje šleske i treći, internacijonalizacija sisteme, sistema inovacija donje šleske i ačanje vještina i pro inovacijski stavova ovi ciljevi su provedeni u okviru projekta uključujući regionalnu pametnu specializaciju na levoj strani u nutre treba obiti jedan trok, ne znam šta se desilo imamo dakle još i specializaciju prirodnih resursa i reciklaže i bio medicine vidite i horizontalne specializacije industria 4.0 zeleni sporazum i život olakšan technologijom zašto je ova oblaz tako važna zato što osigurava i otvara mogučnost podsticaja ekonomsko grasta projekat koji se realizira isto tako za projekat koji se realizira isto tako se mogu dobiti evropski fondovi evo ovdje su područa nabrojana specializacije u okviru prirodnih resursa nešto detaljnije imate nabavku mineralnih resursa pripavljanje sirovina i zotpada obrada mineralnih sirova i prerada mineralnih sirovina a sada ću vam predsaviti dva prateća projekta koja se tiču kružne ekonomije sirke projeka se tiče kružne ekonomije počao je 2017 i podrazumijevao je razvoj i izredu akcionog plana koji podržava i poboljšava prelazak na kružnu ekonomiju jedan od razloga zašto smo se među razozima zbog koji smo se pridružili projektu jeste zapre identifikacija prepreka koje se moraju se iskoristile politike, utruđene politike koje političke opcije trebaju da se iskoriste, da se te prepreke prevaziđu i napravljanje akcijski plan za ovaj projekat taj akcioni plan prvobitni je pripremljen i provodi se od jula 2019. godine uključuje dvije mjere ažuriranja regionalne strategije za inovacije i pilot testiranja edukativne inicijative kako se trančica savija tako se drvo naginje rezultat izrade ovog akcionog plana takoče je uprijedilo inovacije u oblasti uglja u regiji ovdje je prikazan način na koji se ažurirala strategija prvi koraci su bili izrade nacrta strategije to su uradili stručnjacy zatim su provvedene javne konsultacije i onda je uprovedena exante ili pretod novelulacija na uticaj na okoliš a onda je prilagođavanje o strane odbora sedeći sled jedan od najvažnih rezultata ovog projekta jeste uticaj na novu zađu i formiranje novih specializacijak pod nazivom print deal ili zeleniji dogovor dakle ona učivala tehnologije bez odpada i cirkularne tehnologije u svim industrijama koje su aktivne u ovom sektoru druga mjera edukacija društva ona u okviru ove mjere održanoj nekoliko radionica gdje se razgovaralo o okolišnim prioritetima u regiji možete preskočiti ovaj sled tu samo fotografije sa događaj održanih u sklopu projekta a sedeći projekat mine life što znači život sa rudarstvom ili u rudarstvu glavni cilje bio intensivirati institucionalnu radnju i partnerstvu između građajno-rudarski institucijal u Šleskoj i pogrenušku poje za Donje Šleske ovoj projekat je doprinjao razvoju znanja u oblasti rudarstva i naravno razvoju nadležnosti rudarstvih institucija razvoju efikasnih strategije i u napređena sa radnja sa našim susjedima je veoma važno pitanje sa stanuvišta evropske zajednice jeste druga transformacija i to će se desiti u polskoj od inama i ti će se regija sa gdje prevladava rudarstvo Donja Šleska će kao prvi korak postati planica platforme i takođe će u okviru ove platforme biti organizovan razmjena između rudarskih područa u Evropi naradni korak je Evropska komisija je za prvo predložila osnivanje funda za pravičnu transiciju i to je trenutno jedno od najvažnih pitanja za sve sa rudarska područa u Evropi fund za pravičnu transiciju će osigurati podršku društvenim promjenama koje se odnose na tržište rada i takođe će pružiti podršku područima nakon zatoranja rudnika investicije u obnovljive energie prelazak na cirkuladnu kružnu ekonomiju i digitalizaciju sad smo u trenutku kada se rade planovi za pravičnu tradiciju u različitim oblastima i tu će biti utvrđen pravac razvoja za svako područje u pametnoj specializaciji dakle prilično mešto vi radite dakle i radi plana strategija i akcionog plana a mi radimo na akcionim planu da ima za pravičnu tradiciju u donjoj šlezi naručito u najsiro mašnim krajvima nastojacemo da postanemo zelenja regija donje šlezija je samo da vam se zahvalim na pažni ostacu na raspolaganju da odgovorim na vaša pitanja hvala, najljepša, još jedno hvala prezenterima gospodnu Aleksandržu šporu i gospodji Evi Krol ja predlažem sad da se desetak minuta odmorimo pa da onda pređemo pitanja i odgovor i ako ste saglasni znači već je stiglo koliko vidim je danes pitanja za u oblasti, jer interesantne su teme i što je gospodin Aleksandar izložio a i gospodja Eva pogotuvu što smo mi dosta rudarska imamo prezvodnije električne energie preko termoelektrana ugljeva pa će ovo sve biti interesantno na rošto, taj fon za pravišnu transiciju i svišne stvari i za nas da li vam je dosta desetak minuta da 10 do 12 krenemo dalje ako ste saglasni znači 10 do 12 da se vidimo i da onda praktično malo ćemo vrijeme tako reći proći planirano što je 12 12 sati da se završi webinar izgleda da ćemo morati možda i nećemo sve zavisi kako budemo na ova pitanja tako da iskjučujemo se jedno 10 minuta i oko 10 do 12 se vidimo ponovom dobro dan, evo nas ponovom skupa da odmah pređemo na pitanja ili gospodin Aleksandar sanama jeste pošto gospodin Aleksandar ima obaveze u 12 sati zamolio me da prvo pitanja koja se tiču tako reći njega odnosno postavljena su njemu na koja on mogne danas odgor na koja ne mogne postavljena pismeni odgor pa evo krenućemo sa i jedno po jedno pitanje upućeno Aleksandru a ja ću čitati pitanja na našem jeziku radi prevođenja, radi prevodila sada bi mogli učestnici da čuju a onda će prevodioci Aleksandru da prevedu na engleski ovdje prvo pitanje uputila je nemojte sedut, dalje gospodin gospodin Samela Čerić recla je da je odlična prezentacija i dalje gospodin Aleksandar raspolaže sa informacijama vjezanu za izgradnju novih termoblokova na Lignit i kako je njihova budućnost u svijetlu Pariškog spora Zuma i karbonizacije EU no, nema planova za izgradnju novih termoelektrana na Lignit ili Ugarit ovaj slučaj koji sam opisao je bio najavljen od ministra svoj energi kao poslednji poslednji blok u Poljskoj koji radi na taj energent i on nije ni izgrađen tako da novi blokov u termoelektranima, u južnoj Poljskoj ostrove pa vdom, pola i ribnik su bila su zapravo dvije poslednje termoelektrane u Poljskoj i parton bilo i drugi dio pitanja zaboravio sam, mošte li ga ponoviti? ako je budućnost u svijetlu Pariškog spora Zuma i karbonizacije EU što se tiče uglja nema planova za ulaganje u neku drugu gradnju da se zadože termoelektrane na UGA što je duže moguće da o nekoj stru izgrađene po viššim standardima u odnosno po viššim standardima u činkovitosti što je od prilike 44-46% da bi se mone mogli nakjeca ti na cržištu možda do 40% da bi se mogli nakistati u drugim izvarima energije međutim to naravno prije svega ovisi o cijeni Hvala, Aleksandar na odgovoru, nadam se da je Amela zadovoljna sledeće pitanje je od azre Berbić, ne znam da ga vidite, Aleksandar je Aleksandar vidi, ne vidi na engveskom je pitanje pa može prevodioci mogu da Aha, dobro, dobro onda ja mogu pročitati Is there any strategy made in order to ensure Kosta ili neka strategija kako bi osiguralo da pročest transicije energije udepračen principom energetske pravičnosti uloga uloga sindikata u procesu transicije energije dobro, sad mogu pročitati vidim, znači, posto ili neka strategija koja ću osigurati proces transicije energije udepračen u procesom principima pravične energije, dakle, mi imamo jedan font za transiciju koji sada privlači najviše pozornosti i mada imamo i neke drugi strukturalne fondove koji se ne nužno bave ovo pravičnošću spremni podožat taj proces no, glavno pitanje jeste fond za pravičnu transiciju koji ima 2 milijuna euro i polovica od toga je predvijena za šleziju koja je najveća rudarska oblast u polskoj i članice Evropske unije odnosno regije u EU da bi dobile novac moraju napraviti neke strategije dokumente ka za planove za projekte koji će omogućiti svaranje novih radnih mjesta, omogućiti svaranje novih izvora energije i ispuniti zatjeve iz uredbevo emisijana dakle, 3 regije u polskoj se sada natječu za ta sredstva a još 3 nastoje ući u taj font, među tim nije jedna od njih nije jasno navela razdoblje u kojel bi postupno izbac liugaj tako da Evropska unija nije paš spremna to dijel ti kakva sredstva ako ne postoji nekakvo jasno izješnjenje u transiciji sredeće pitanje koliko je u poliskoj bio izvoza električne energie a koliko je sada uvoz ili smanjem izvoz prismanjenju korišćenja uglja kao goriva od prilike a mislim da cijela ta polis uvoza izvoza električne energie mislim da mislim da da je sosmanjenje možda manje od jedan posto tako da to i nije toliko važno ako pogledate mojoj drug moje neke druge prezentacije ili čak u knjige koje sam preporučio možete vidjeti jedan liep grafik o uvozu izvozu uglja i cijenama uvoznog izvoznog uglja da države koje izvoze ugalj i gdje je u zemlje u kojima je ugalj uvožen poljska je postala pri svega uvoznik uglja iz Rusije i cijena uglja uvoza se smanjila ispod razilnije izvoza tako da je to jedna vrlo jasna situacija prikazana na grafikonu da pokazuje da prihod od uglja više uvoće nije bitan odnosno sektor uglja se zbilja kori da ostane neutralan proračunu do drugi sektor i poput prometa graditejstva sada donose puno veći dobit postoji poseban sustava mirodina za rudare koji se plače iz rastupih pore za koje sektor uglja uplače tako da sektor ostaje zapravo neutralan što se tiče prihoda imali još pitanja za mene Aleksander ima još 2 koliko ja vidim jedno je kratko ako znate normalno kolike sada je u polskoj priključenjem energetskoj zajednici i smanjenja prezvodnje energie i svo silni gorivo Stim da je energetska zajednica nastala dvije pete dakle govinu nakon što je nakon što se polska priključila europskoj uniji dakle mi smo već bili članca europske unije tako da energetska zajednica nije toliko značilo priključenjem energetskoj zajednici nije toliko značilo za polsku nije bilo toliko bitno ima još jedno pitanje dali polska gašenjem termoelektrana i eksflatacije uglja iz kojeg dobija 75% potrebne elektršne energie može nadomjastiti iz obnovljivi izvora ili planiraj z neki drugi kao nuklearni izvori uglja uzvanečni plan za zatvaranje većine rudnika uglja 249. oto me se još pregovara sa syndikatima a što se piće novih izvora energie odnosno novih potreba za energiom postoji novih dokument koji od krošlog mjeseca energetska politika polske do 240 pa na primjer ugalj bio smanjim na 56% do 230% kao udio u proizvodnju energie nizam siguran za 240% ali jer imam sigurno ponmanje od 50% što se tiče drugih izvora postoji razaciti izvori energie još ovaj knej mamu nuklearnu elektranu bi smo trebali imati 220. međutim se njezina izgradnja stavno odlagala svakih 2-3 godine i trenutkačni datum je da prva nuklar da prvu nuklar imamo 2,33 a do 240 od nje imamo 6-9 igalata energie to je jedan izor sve ga računamo na brže na brže rješenju a to bila vjetno elektrane na Baltičkom moru a potom plin radimo Baltički cijelog od koji nas povezuju preko Daneski i Švecki sa Sjevrenim morem i sa izvorima u Norveškoj i solena energia koja je trenutkačno danem Mariva ali očekujemo da će širke i prošlih proteklet 3 godine smo imali pravi boom u razvoju solena energie i jedan od izvora neće imamo ogranočene izvore u što stiče hidroenergie smora savničačka zemljala što stiče drugih izvora energie imamo da tako kožem jedan u jednačen balans odnosno mješavinu s pitanjima ja mogu nakladni odgovoriti na sva ali ja zbilja moram iće jer moram predsjedati svojim sljedećim sastankom tako da moram napusti ovaj skup kvala Aleksander, mnogo pa se ako budemo u kontaktu i dalje i hvala na damašnjim prisustu kvala i srećno sad za gospođu evu krol prvo pitanje od gospođe kaj peterson eva odaz da je u objektiv climate neutrality by the np50 play in the polish kak u ulogu igra cilje Europske unije o klimatskoj neutralnosti do 250 u strategiji inovacija poljske i donje šleske naravno klimatska neutralnost je iznimno važno u polskoj u ovom dokumentu o politici poljske i donje šleske i što stiče donje šleske rekla bih da je je iznimno važno za razvojnu strategiju igra ključnu ulogu u razvojnu strategiju i donje šleske što se tiče strategiju inovacija što siče strategiju inovacija važno i za nju definirane pametna specijalizacija u zelenom planu što je to je horizontalno poduče koje znači da projekti iz različkih grana industrije se mogu provesti u tom području strategije su vrlo važne jer one definiraju projekte, odnosno područja projekata koji se mogu financirati iz europskih i regionalnih izvora inanciranja naravno, si projekti mogu uzeti u obziri zelni plan mislim da je to to zapravo i nužno hvala gospodžoveva na odgovoru je u sljedeće pitanje od gospodna Zorana Bibanovića dali postoji iskustva sanati okoliša ili životne sredine nakone eksploatacije ili završetka koncesionog ugovoru mogu li odgovoriti dobra mogu reći nešto o našim iskustvama u nekim manjim regijama možda to nije bilo pitanje završetka koncesijskih ugovora jer ta iskustva iz ranog razdoblja postupne transicije pojskje, međutim to je sa socijalnoj točnih gledišta da je to prava katastrofa mislim da zbog toga je evropska komisija sada odlučila u spostavki font za pravičnu transiciju koji podržava glavne socijalne promije duštve nepromjene a naravno imamo i probleme sa zaštom okoliša pod zemljim vodama sa gomilama odpada i tako dalje ali reka bih da su zapravo glavni problem društvena pitanja u ovom aspektu hvala sredneće pitanje je od gospodena Amara Čaushevića pa predlažem da prevodioci pročitaju pošto je na engleskom pitanje da prevedu da jao ne čitam da ne duplamo znači kako vide prevodioci ovo pitanje kveščentun? vidimo, hvala Lijepa o što sam rekla ranije najvažnija su ova pitanja društvena prirode i uključenost za interesirani strana je od najvažnija dakle sve različite radne grupe u različitim oblastima ovoj proces, jer učisnici i radne grupe čine predstavnici društva i predstavnici sredina i zajednica koje su blizu ovih područa rudarstva i vrlo je važno realizirati projekte koji pomažu transformaciji drugo, vrlo važno pitanje po moj mišenju su vrlo kvalitetni projekti zato je potrebno jako puno vremena i društvorni konsensus jer vrlo često nema dovoljno novca za sve neobchodne projekte i zaista je važno da se radi na premi dobrih projekata a naravno i dobrih strategija a aksijonih planova oni su također važni jer oni usmjeravaju tokove novca protoknovca ali građa nisu uvijek najvažni, ljudi su uvijek najvažni faktor u svim procesima transformacije ala Gospodžojeva evo ima jedno pitanje na koje mislim da ste u svoje prezentacije odgovorili ko će finansirati transiciju područa u kojima se vrši rudarenje, rudnici uglja kao i otvaranje novih radnih mjesta mislim da ste to dijelom već odgovorili u svoje prezentaciji ja, ali bih željela dodati naravno pravična transicija podrozumjeva sredstva i dosta toga su finansira Evropska Unija ali mislim da u našoj regiji će to sada biti maksimalno 30% jer kao što 50% pardon jer kao što sam beć rekla naš BDP je više od 75% što znači da moramo sufinansiramo ove projekte iz našeg budžeta, iz regionalnog i iz lokalnih budžeta a se zavisi od od samog projekta naravno i poduzetnici treba ju biti občeni, jer občeni to novac iz Evropska Unija sa regionalnog i lokalnog nivo i korisnika koji koriste korisnice koji provode projekte, realiziraju projekte oni su također ukličeni. Vala mislim da smo cime i srplje pitanja ima još jedno od koliko vidim podpisnike Maria, al ono je više za šumarstvo i za kolega iz Hrvatske i ono što su mi u među vremenu iz Štoholmskog instituta za životnu sredinu i se i javili da tako reći informišem sve prisutne da će sred negdje u maju biti još jedan webinar i na drugi način organizovan skup pravedna transicija i svi učestnici će dobiti informaciju i podljeg za ovaj skup, pa tako da ste već sad kao jedna predinformacija za to, to je vezano schodno ovo što je gospodja Eva Krol govorila fond za pravičnu transiciju jer kažem dosta smo slični Bosna i Herzegovna sa velikim dijelom na roštove štezije i štezke oblasti sa Rudnicima i normalno da se tako reći naroda boji kako će ostati bez radnih mjesta kada zatvarati Rudnike i ostalo tako da preko SAP Info i preko lokalnom partnera se i će organizovati webinar ili na drugi način skup pravedna transicija u maju mjesec. Ako ima još neko dodatno spitanje za gospodju Eva Krol ako nema da se zahvalim i gospodji Eva Krol i Aleksandru i svim iz Hrvatski Andrei još jedan put i stjepanu prezenterima i svima vama učestnicima jednog momenta je bilo loko skoru 120 učestnika naravno, zavisno od interesa sad se smanio a zahvaljujem se i prevodiocima koje su danas pomogli nam i jedno i drugo je tako reći strani da što prije dođemo do prevoda i da bi učestnici dobiju komentare i odgovore na svoja pitanja, tako da bi hovaj webinar sad zatvorio odnosno za ključio i nadam se opet nekom videenju opet u drugom nekom ili u drugom događaju ne znam imali košta da doda dodatno, ako nema ja bi se svima za hvaljio i pozdravio vas i dođenja izvinjavamo se što smo malo probili vrijeme, ali morali smo i ospođa Kaja Peterson se za hvaljuje u ime sej i ostalih hvala svima i dođenja dođenja