 Næste tale er siden af forskere Peter Sørensen, og også fra agroøkologi på Aarhus Universitet. Lad os gå, Peter. Tak. Jeg skal tale om betydningen af kvildstoff i mineralske organisform, både på kort og længere sikt. Så jeg har også været på jakt efter forsøg, der går over nogle flere år, og hvor man har tilført forskellige niveauer af kvildstoffer over flere år. Og så har jeg været på jakt efter forsøg, hvor man havde en samlinning mellem noget organisk inden, tilført i noget gødning, og så noget mineralsken. Det er jo sådan, at de organiske gødninger er 10-90 % af kvildstoffet, sikret på organisk form. Og det her organiske inden det skal først mineraliseres, før det kan blive udvasket som nitrat. Og den her mineralisering, som vi allerede har nok hørt lidt om, den foregår henover hele året, og det er en mineralisering, som når man tilfører noget, foregår over rigtig mange år. Faktisk over mere end 100 år regner vi ofte med, inden alt er mineraliseret, når man har tilført noget. Den her figur viser sådan et typisk mineraliseringsforløb i de første fem år, når man har tilført noget kvekyl og noget svinkyl. Og det, I kan se, er, at vi regner med, at det er omkring 50 % af kvildstoff, at det er organiske kvildstoff i kvekylen er mineraliseret efter fem år, og omkring 50 % fra svinkyl. Og det vil så sige, at resten det findes stadigvæk tilbage i jorden, som organisk bund kvildstoff. Og den her figur har I set tidligere, men den er med her igen. For lige at mindre om, at når vi snakker om det her mineraliserede kvildstoff, så er det en meget vigtig faktor, at det er, hvad man har afgået om efteråret. Fordi mineraliseringen foregår henover hele året og også om efteråret. Så derfor er det faktisk ekstra vigtigt for udvastningen for det her mineraliseret, hvilken beplantning man har med efteråret. Men jeg vil jo vise jer nogle konkrete forsøgsresultater fra forsøg. Og de første her er forsøg, hvor man har flere forskellige niveau af kvildstoff, faktisk i 10 år et forsøg, hvor man har gentagende tilførsler af de samme gødninger hvert år i 10 år. Resultaterne her viser så gennemsnit af de der 10 år. Det vil sige, at der er nogle eftervirkninger inde i forsøgnos. Det er forsøg, der er lavet på lysimeter eller elysimeter på Askerforsøgstation. Askerforsøg er et af de steder, hvor det regner allermest i Danmark. Det vil sige, at det er virkelig et sted, hvor der har været store nedbøger og store gennemstrømning af vand. Hvis vi kigger på den første figur, det er så noget, hvoroppe på noget grovstande i år. Og vi kigger på helning, fordi det er jo den her helning, der angiver marginaludlastning, som vi jo prøvede at have snakket om, måske lige i gang nu. Og da kan I se, at de blå punkter er så forhandelsgødninger og de rådepunkter er for den ørgænske gødning. Og her har vi i det her forsøg i gennemsnit af de der 10 år har haft en marginaludlastning på 13%. Vi kan også se, at det ser ud til, at sådan nogen under at lægge på linje eller lægge linjer at de får hold til hinanden. Og med lidt gode vilje, hvis vi kigger på den første figur, så lægger de næsten på den samme linje uanset om det er organisk gødning eller demigralskødning. Hvis vi kigger over til højre, så er det råder i gang på grovstande jord, hvor vi så lægger på 3-4%, igen meget tæt på hinanden. Træde, den nederste figur, der er vi i overvik på en lærerjord. Og her ligger der faktisk også næsten ens marginaludlastning, uanset hvilken type gødning man har tilført over de her 10 år, så vi ligger med 9% og 14% i marginaludlastning. Jeg har fundet et andet forsøg også fra iskog, og igen, hvor man har både haft mineralskødning, og man har haft organisk gødning. I det her forsøg, det her er så kun kørt i 4 år, og det er gennemsnit af de der 4 år, vi kigger på, men der er altså en eftervirkning inde i osse. Her er der faktisk noget større marginaludlastning, hvor vi har givet gøle, end hvor der har givet hans gødning. Og det gælder sådan set på både overvik og vinterlede. I det samme forsøg var der faktisk også nogle parceler, der havde græs, og når vi havde græs, så har vi kun haft en marginaludlastning på 5-6%, og den har de lækket lige oven i hinanden. Uanset om det var mineralsk eller hans gødning. I forsøget havde de også nogle råre, og igen her lækker de næsten oven i hinanden. Så de to næreste kure her, der lækker de næsten oven i hinanden, og det er jo karakterisisk, det er nogle afgrøder, som er gode til at tage kvildstaf op om efteråret, og det kunne godt være forklaringen for, hvorfor de lækker oven i hinanden. Så har jeg fundet et andet, som mine forsøger, der er lavet op i Fålem, og det er lavet på en sandplanelærejord, der er i en læreblande sandjorden i år BF4. I det her forsøg, der er der kun tilføret to større gødning et år, eller hans gødning i første år, og så er der kigget på, hvad var udvastningen i det første år, og hvad var udvastningen i det andet år, og i det andet år har man så givet sammen med hans gødning til alle parceler. Så kan vi se, hvor stor en procent del er udvastet første år, og det vil jeg tilføre, at den ligger på 8%, og i det efterfølgende år ligger den på 5%. Så de siger noget om fordelingen mellem første og andet år, efter man har tilført gødning. Jeg har fundet et andet forsøg her, og et lysametet forsøg også, hvor der er tilført mærket kvælstof, en 15 mærket kvælstof. Man har tilført det her mærket kvælstof enten som noget fæses i noget gølde, det vil sige som primært organsbunden kvælstof, eller man har tilført det som urin også i gølde, eller som rent mineralsgødning. Det vi så viser her, er den gul del det, der bliver optaget i afgrødderne i henholdsvis første og andet år, og det vloge er det, der bliver udvastet. Og hvis vi kigger på fordelingen mellem det udvastet, og det, der er optaget i afgrødderne, så kan man så se, og vi får simpelthen kigger på det mineralsgænd, så kan vi se landstørste delen, vi har optaget i afgrødderne, og meget mindre bliver udvastet. Man kan også se, at den blå del er stort set den samme for alle tre typer af kvælstof, der er tilført oprindeligt. Hvis vi så går hen og kigger på det andet år, og det andet år, der er der jo så ikke tilført nyt kvælstof, men det, der bliver optaget og udvastet er noget, der bliver mineraliseret, er det, der er tilført i det første år. Det er noget, der enden findes i stadigvæk i husstykkenning, eller noget, der er tilbage i nogle planteraster for det første år. Der kan vi så se et fordelning mellem udvastningen, og optaget er stort set 50-50, så den er meget grøft set, og det illustrerer jo, at når vi snakker om det, der er mineraliseret kvælstof, så er der en meget større procent del, det, der bliver udvastet i forhold til det, der bliver optaget. Inden, når man tilfører noget frisk kvælstof. De her forsøger, og alle de foregående forsøger, har været uden efterhåret, så det er bare rubik, og så bare i år. Det sidste, så har jeg fundet et andet lysemeterforsøg frem, det er et, hvor man har kørt med stine mængden, der er kvælstof i handskundning, 8 år i træk, og det er igen lavet på Askerforsøgstation. En god ting i det her forsøge, er, at man har kørt rimelig højt op i kvælstofniveau, så man har givet op til dobbelt mængde, at det der er den anbefaldet mængde, svarende til to enden. Og det, I kan se, og der har jo så været en afgrød følge her, og jeg har så angivet i paranteser, hvad har marginaludvæsningen været ved at gå fra én ind, altså den anbefaldet mængde, og så giv halvanden gange anbefaldet mængde. Det vil jeg så sige over optimum. Og I kan se, at det var jeg ganske meget, der er en grøn kurve, der skilder sig meget ud. Det var et år, hvor der var bygget, og så ud af græs, og en tensynlig grøn til, at den skilder sig ud, det er, at den har fået tilført halvdelen af det, der er græs, eller den har fået tilført kvældstof om efteråret, fordi man har givet halvdelen af det, kvældstof om græses kunne have, som var frugræs, allerede om efteråret. Og så går det galt. Så vi ender op på en marginaludvæsning på 3,50. Men hvis vi tager det samlet, det gammelsenidlige marginaludvæsning i alle de her 8 år, så lægger vi for 15%, og hvis vi tager det, der er en år væk, så lægger vi ned på 9%. Vi kan også lige se, at det sidste år, det er den nederste kurve, den nederste blå kurve, det var altså efter 8 år med forhøjet indtilførsel. Og der lægger vi som en marginaludvæsning på 5%. Og det vil kraftigt have sådan set det, Kristoffer sade før, at de der langtidseffekter, det er ikke gødningstillførselen, men egentlig klimaet i det enkelte år, der er ganske afgørende for, hvad vi får af marginaludvæsning. Så til sidst, så vil jeg komme med nogle konklusioner fra det her. Ud fra de her forsøg, så ser det ud, som om den korsigte kvildstoffudvastning fra noget organisk genn, den ofte er lidt højere end for mineralsk genn, men som jeg sagde, så er efterårsbevogtningen ret afgørende for det her forhold. Så kunne vi se en næsten linje af sammenhængen mellem indtilførsel og indivåsning, op til et ret højt niveau, typisk over optimum. Marginaludvæsning i de her forsøg har ligget på 3-18%, og så skal vi lige have i tankerne, at det er lavet et sted i Danmark, de fleste af dem, hvor det regner allermest, og det er forsøg, hvor man ikke har haft efterhåret af inden overhovedet. Endelig, så vil jeg sige, at 30-60% er det tidført organisk endte sted, vi ikke findes i jorden efter fem år, og langsidseffekten af det her organiske enden er svært at håndtere i vores udlæsningsmodeller, og vi håndterer den faktisk kan lægge i en less og en less 4. Så det er en udfordring, som man kan diskutere lang tid om, hvordan man skal håndtere. Ja, tak. Ja, tak til Peter Sørensen. Peter Sørensen, nu kigger jeg lige ud af oksanen, for at se, om der skal være nogle spørgsmål. Det er der hernede hos dig, der kommer en mikro. Hendes Christian Tjell fra DTU Milø. De mest af dine første kurver, der havde du en meget stor grundudlastning, men du havde også kun to punkter til sidst, sådan rejst og tidsessent, så bliver det en meget flad kurve. Hvis du nu er trægt ned til nul, så sagde jeg, så blev det jo en langt højere marginaludlastning. Er det ikke sådan et fugtnormer, man laver der? Nej, altså, marginaludlastningen, det er et spørgsmål om helgning på kurven. Så om du trækker den op eller ned. Ja, men helgningen på kurven ville blive meget større, hvis du havde nul i starten, for du har kun to punkter til sidst. Vil du prøve at gå tilbage og lige vise, hvad der er for kurven? Det er præcis, de der prøver at sige på dem, ikke? Ja, men der er for frugt punkter til at sige noget om formen på kurven her. Fulst den, det er enig. Nej, så jeg vil ikke lægge for meget i kurveform ude fra den her. Men hvis du kigger på de blå punkter, altså der er et punkt hende ved nul. Og så, hvis vi kigger på den første her. Ja, men altså, hvis du kun tager de punkter, så bor den faktisk lidt den vej. Men jeg vil ikke lægge noget i det. Det er usikkerhed af os. Ja, det er meget nørdigt her. Ja. Godt. Er der flere spørgsmål? Alle andre er her bare fuldstændig forstået, ikke også? Der var et spørgsmål mere. Med de sælgerne. Ja, det er hans andre Peter, som jeg arbejder med at reducere de ordevægning. Og det er jo, nu vil jeg godt til at rejse en marginaludvæsning, det her, men nu var du ind på det Peter og Jørgen var ind på det før. Altså det her med de forskellige kvælstofkiller, det organiske stof og det biologiske bunden stof, especially den biologiske del, den har ikke været ind på, fordi de har ikke forsøgt at udtage med. Men har vi en idé om, ude i større udvæsning, mineralisk udvæsning, måske lidt mindre. Hvad med et biologiske? Har jeg et bud på? Hvorfor er det et biologisk bunden kvælstof? Altså, så snakker du om fixeret kvælstof, og det vil sige kvælstof i planteraster, og så er den meget grøft sagt, så opfører de sig næsten, ligesom organisk inden i husdøggen. Hvis jeg skal sige det, så er den meget grøft. Ja, er der flere, der vil stille spørgsmål til det her? Nej, så siger vi tak til dig Peter Sørensson. Nu er det sådan, at vi faktisk er lidt tidlig på den, så jeg kan sende jer til frukost kvartere før, og frukosten bliver stillet ind lige her udenfor salen, og det giver sådan en time til frukost, så starter igen klokken kvart i 1. Men mindre, vi skal rykke det lidt frem, skal vi det? Okay, så starter vi 12.30, så får vi i stedet ikke kun 3 kvartere til frukost, men så har vi lidt bedre tid til debatten til sidst, og det er jo kun fint. Så 12.30 igen starter vi herinde, selvom der står 12.45 i programmet. 12.30, vi skal nok kalde jer ind også. God frukost.