 Dobro jutro. Nadam se da možemo početi. Želim prije svega da pozdravim sve učestnike koji će biti danas prisutni na ovom webinaru koji se organizira o vodnim koncesijama, a u okviru projekta, strategija i akcioni plan okoli šo životne sljedine u Bosniji Hecigović. Nadam se da je, koliko vidim, dosta partica fanata već se uključila da će se u narodnom periodu. Naželim prije svega da pozdravim prisutni na ovom webinaru koji se organizira o vodnim koncesijama, a dobro jutro ja se izvinjam. Nadam se da smo se uspjeli čuti. Dakle počinjemo sa webinaru koji je vezan za koncesije na vode u Bosniji Hecigovići koji se organizira u okviru realizacije, projekta, strategija i akcioni plan okoli šo životne sljedine u Bosniji Hecigovići. Ja pozdravljam sve prisutne participante i one koji će nam se eventualno priključiti u nekom narodnom periodu. Za one koji, sa kojima nismo imali priliku da se sretnemo, ja bih prestavila sebe i kolegicu koja ćemo biti moderatori tokom ove sesije o ovog webinaradakla. Ja sam Selma Cengić iz instituta za hydrotehniku i kolegica svjetla na Loliči sa Universitetom Banja Luka sa Prirodno-Mathematskom fakuteta. Mi radimo kao jedan dio tima koji realizira projekat strategije i akcioni planova za okoli šo za Bosniji Hecigović, o čemu ćemo kasnije reći samo par uvodnih riječi. Pored nas, pored kolegice svjetla na i mene, ovdje su prisutni, naravno, i kolege i finansijeri u stvari ove ovo projekta iz Štokolumskog instituta za okoliš, kao i naši eksperti koji će tokom ovo webinara u stvari biti panelisti koji će nam govoriti o raznim iskustvima vezanim zakon cesije na vode u zemljama Špani, Šveckoj i Kravatskoj. Dakle, naši panelisti su gospodin Peter Rudberg, gospodin Pedro Brufao i gospodža Alida Ban Pavlović, ovom prilikom pozdravljame njih kao i kolege iz Šveckje. Obzirom da je webinar organiziran u okviru cijelog kupnog projekta, strategija i akcioni plan okoliša i život neseb dina, ja ću reći samo par riječi o samom projektu. Dakle, projekati u stvari pripreme za ovaj projekat su počeli još sada već damne 2018. godine, kada su vlade federacijan titeckje vlade i Brčko distrikta u stvari zahtjevale, odnosno obratle se Šveckoj za pomoću, da bi se počelo raditi na izradiove strategije. Nakon toga je ambasada Šveckje se obratila Šveckom institutu za okoliš, u kojem im je zamolila za izradu studije izvodljivosti i pripreme projektenog dokumenta za ovu strategiju. U sedmo mjesecu 2019. godine, nakon pripremljenog dokumenta, sve vlade u Bosni i Herzegovni svi njivoju, stvari su prihvatili dokument i praktično odobrili početak ovoj projekta. I on je zvanično počeo u 9. mjesecu 2019. godine, a za vršetak ovoj projekta se predvija za 4. mjesec 2020. godine. Projekta strategija i akcijon i plan okoliša životne sredine za Bosno i Herzegovni, to je dokument, koji će u stvari obuhvatiti strategije i akcijone planove za sve četri u rizdiki Bosni i Herzegovni, znači za federaciju Bosni i Herzegovni, Republiku Srpsko-Brtsko district i njivo Bosne i Herzegovine. Strategija čeo od prilike i najvirovatnije trajati realizacija 32 mjeseca. Ko se tiče realizatora, glavni realizatori su stvari Štoklomski institut Edvoter Štoklomskog instituta za okoliš u Šveckoj i ured Štoklomskog okolišnog instituta u Tallinu, zatim lokalni partneri i lokalni odnosmo vode čistrušnjaci. Partneri u ovom projektu su delegacija Evropski Unijov Bosni i Herzegovini i nevladine organizacije, a što se tiče finansiranja, kao što sam već rekla, projekat finansira Švecka vlada. Sama strategija koja če je kao što sam rekla biti u stvari jedan dokument, koji će raditi strategiju i akciju neplane za sve četri jurizdikciju u Bosni i Herzegovini, če u stvari sadržati sve one segmente koji su prema okvirnoj, prema Evropskoj legislativi zahtjevani za okoliš, što znači da će uključivati segmente voda, odpada, biološke raznolikosti, kvaliteta zraka, klimatskih promijena i energetike, chemistke sigurosti i bezbjednosti, održivo u upravljanja resursima, uključujući šume, riblji, fondi, minerale i upravljanja okolišem, odnosno živitnom sredinom kojoj u stvari predstavlja horizontalnu politiku. Evo to je bilo ukratko o projektu, ofiru u kojeg se ćemo održati o ovaj danasni webinar. Ja bih sada zamolila kolegicu Svetlanu Lolič da nam da samo kratak pregled na neki način osnovnih informaciju o stanju voda u Bosni i Herzegovu i o nekom osnovne informacije u pravnom opiru vezani za koncesije za vode u Bosni i Herzegovu, a onda ćemo nastaviti pod nevnom redu, kako vam je i dostavjen. Izvolite sve svjetlana. Hvala, Selma. Ja bih prvo da vam se zahvalim, što ste se uključili u radovog webinara u ovu likom broju, nisim trenutno nas ima preko stotinu i naravno da se zahvalim našim panelistima, koji će učestovati danas sa svojim izlaganjima. Ja sam Svetlana Lolič, vanda mi sam profesor na Prirodno-matematickom fakultetu, universitete u Brnjaluci, kao što je Selma reka, smo konsultanti za izradu strategije i akcijnog plana za sektor vode. Ja ću sad da podilim prezentaciju Selma. Nadam se da vidite. Selma, možete mi sam potvrdite, da li se vidimo? Vidimo, vidimo, Svetlana. E, hvala. Kao što Selma reka, mi smo u izradu ovog strategije i akcijnog plana podilili u sedom radnih grupa i mi smo čanovih radnih grupa za vode. Kako je stanje sa vodamo u Bosni i Hercegovini? Ja sam više pristavic, ono starje da slika govori više nego Hideo Duriči, da vas ne zatrpavam sa nekim statističkim podacima. Ovde imamo kartu hidromu morfološkog statusa reka u Bosni i Hercegovini, i su sa plavam bojom označene vode prve klasse, ovnosno vode najbolje kvaliteta. Zatim zeleni su neznatno modifikovanje i tako dalje najgora klasa, ove peta klasa voda, ovnosno ove vode koje su označene sa crvenom bojom. Kad pogledamo ovako kartu kako to izgleda u Bosni i Hercegovini, možemo biti, kada kažem relativno zadovoljni, ne vaš podpunu zadovunika, a kad pogledate dole kako to izgleda u crvnoj govi, ali naše vode su još uvijek relativno dobrog kvaliteta i ono što se trudimo, trudimo se da to tako i zadržimo i da poboješamo nikovo stanje, odnosno pojinta i ono što je zahtijeva Evropska direktiva je ste postizanje dobrog statusa voda. Kako je to stanje nekim drugim držama? Čisto da imamo predstavu, koliko smo ušte i bogati sa vodnim basursima i kako su naše vode još uvijek i jako dobro kvaliteta, samo kad pogledate kako je, recimo, o stanje uporedije hidromorfoljski status rijeka u Njemočku. Naravno, da bi to i ostalo tako, jedan od načina je ste da se je ste i izredovi strategija akcijalnu planu, odnosno veoma vitan taj aspekt upravljanja vodima. Vode su izrazito podložne, različiti pritistima, veoma izražene u pritistiji na kvalitet voda i na kvantitet voda, zatim imamo neadequatnom pravni institucernalni okvir za proksimačju legislativa Europski Unije, zatim drugi problemi sa kojima se susrećemo i neodrživo korištenje vodnih resursa, kao i u posljednji vrijeme smo sve docevih ekstemi, hidromorfoljski događajmo, nismo i poplavi i suše i, naravno, jedan od osnovi problema sa kojima se Bosnih Hercegovina geleravnu susreće jeste da je su problemi finansijske prirode, odnosno sektor voda je, mislim, za održavanje sektora voda su potrebna jako velika finansijska sredstva. Mi kada smo razmišljali na koju temu ćemo opšte da pravimo ovaj webinar, odlučili smo se da to bude, da budu koncesije. Zašto koncesije, zato što je to, hajte da kažemo možda i najška klivije pitanje, odnosno pitanje, okok kog ćemo verovatno u radu, na radnim grupama i imati najviše suprostavljenih mišljenja. Znači imat ćemo s jedne strane, neopodan privredni razvoj, za koje su vbitne koncesije, s druge strane imamo problematiku zaštite životne sredine, pošto se već na velikom broju primjera pokazalo da koncesije dovode do promjena vekosistimna, do negativnih promjena i da se dovode do narušavanja sami životne sredine. Buduće da je upravljenje vodama u skladu s ustavom Bosnih Hercegovine u nadležnosti entitete, u nadležnosti vrško distrihta, što se tiče sami zakon u koncesijama ono takođe postoje na sve četre nivo. Znači imamo zakone u koncesijama Bosnih Hercegovine, za tim posebno po entitetima Republike Srpske Federacije Bosnih Hercegovine i zakonu u koncesijama vrško distrihta. Federacija opet specificna po tome što imaju i kantu na zakonu koncesijama, a takođe na svoj nevojima postoje i podzakonske akte. Na nivou BIH ja sam namirno stavilo za sve nivoje definiciju šta je koncesija, buduće da se ni ta definicija koncesija nije jednaka u svim zakonu. Svi sve su to varijacije na temu, ali su pomoli razičite. Koncesija prestavlja pravo koje kodcidento deluje u svrhovi obizbeđivanje sgradnje infrastrukture ili usluga te eksploatacije u rokovima i pod uslujima o kojima se koncedent i koncesioner govore. Na nivou BIH postoji komisija za koncesije BIH koja je zajednička komisija i ona predlaže dodilu koncesija za ona koncesijuna dobra koja se prostiru na dva entiteto ili, onošno, na Rakovu Kostavsku i Federaciju ili kada se koncesijuna dobro ne nalazi samo na teritore jednog entiteta ili Vodško distekt. Odluk ododili koncesije, donasi vjeće ministara Bosnih Hercegovini, a neophodno i ratificirani od strane parlamenta BIH. Način, jedna popriječno komplikovana procedura i ugovoru koncesiji na nivou BIH se dodilio na 30 godina u muslomu na 50, tako je za izgradno nekog oblikta potreban nešto duži vremenski period. Na nivou Federacije BIH takođe postoji komisija za koncesije Federacije BIH odluku ododili koncesije donasi vlada Federacije nakon priluga resulnu ministra i u zavisnosti od predneta same koncesije u nadležnostu koncesije može da bude na kantonom nivou i na nivou Federacije. Nadležnost na nivou Kantona kada su u pitanju vodni resursi je na primer za malih hidroelektranje koje su do 5 MW ili na nivou nadležnost na nivou Federacije u zakorištanje voda toka i drugih voda na prostoru koje od interese za dvali i više Kantona ili za izgradnju hidrokomulacija koje su na prostoru od interese za dvali i više Kantona i vodnju malih hidrocentrala koje su već je kapacitet i ovde se koncesija dodelio na 30 godina i takođe pod poslednim uslovima za 50. Na nivou brčko distikta, takođe postoji komisija za koncesije brčko distikta odiljenje uče nadležnosti predmet koncesije podnosi predlog na odobravanje grado načalniku a grado načalnik donosi konočno odluku od odelji koncesije i dostala je skupšteni brčko distikta odlasnosti. Ugovoru koncesije i ovde traje 30 godina. U republice Srpskoj koncesije, recimo, ugovoru koncesije se dodelio na 50 godina ovdje je ugovoru koncesijama nešto duži. Komisija za koncesije Republike Srpske daje na predlog a konočno odluku od odelji koncesije donosi vlada Republike Srpske. U zakonu u koncesijama se navodi preporu ka za koncesija odnosno da izdavanja koncesija doprinosi privrednom razvoju s dvaranjem stimulativnog pravnog okvira za privlačeni stranih i domačnih investicija uzisto vremenu u napređivanje transparentnosti postupka dođele koncesija i povećanje efikasnosti i dugo ročne održivosti koncesijanih projekata, da je odgovornog upravljanja prirodnim bogacstvima i javnim dobrima. Trenutno u registru koncesija na stranici Komisija za koncesije se vidi da je izdato 328 koncesija od kojih najveći broj se odnosi na ekploataciju i drugi pobrojnosti su koncesije za korištenje polje prirodnog zemljišta a koncesije za eksploataciju vode su na trećim mjestu pobrojnosti. Buduće da mi ode pričamo o sektoru voda izvojila sam i podatak za malih hidrocentrale odnosno iz 2018 su se nalazili 28 malih hidrocentrala u sistemu posticaja a bilo je podpisano još 138 ugovor o koncesije za malih hidrocentrale u Repubice Srbskoj o čitav Bosnije i Hercegovinje taj broj iznosi preko 400. U svim zakonima o koncesijama su definistan i prijedmeti šta se može biti prijedmet koncesije odnosno malo se prijedmeti i razliku u radci Repubice Srbskoj kada su vode u pitanju to je uglavnom znači izgradnja do gradnje korištenje plovnih kanale Luka korištenje vodotoka i drugih voda izgradnja hidroenergijskih objekata izgradnja i korištenje hidroakumulacija, lovstvo i ribolo korištenje termalnih i mineralnih voda hidromeliracijne sistemi sistemi za vađenje materijala iz vodotoka i tako dalje odnosno vode koje se koriste u obavljanih pribernjih dilatnosti da ne nabrojamo sve komisije se koncesije se dodijelju na te način što se raspiše tender ilijalni poziv ili eventualno mogu da se podnesi iniciativa zanteresonog lica za dodilu koncesije se doci smo u posljednje vrijeme veliko ubroja kampanja od strane nevladnjih organizacija u glavnom nomer lokalnih zadnjih lokalnog stanomništva koji podnosi velike grubi prigvora pa čak i tužbi za todilu koncesija zato što dodevi koncesija treba da se ispoštuje racionalno korištenje prirodnog bogastvoja dobra ovo što je upotrebi kao i da se vodi računo o zaštiti i nabrađivanju životne sredine u skladu sa propisima znači to su dvije tačke koje se u praksi pokazali da vrlo često dolazi do pa da nekažem da na ispunjavanju u potlnosti obave za odnosno dolazi do veliku narušavanja ekosistema u cilini odnosno predlikom konkretnih zgradnima ali hidrocentrala da se ne uspostavlja ekološki prihvatni potok ili protok odnosno dolazi do narušavanja nizvednih bioce noz ja ću ovom predlikom da spomenim da je nedavno usvojena u republice srpskoj dekoraciju zaštirijeka koja je usvojena na nivou federacije Bosnjih Hercegovine još prošle godine i zaista ovom predlikom kada smo svi tu želim do čestitam prestanicima na vladnih organizacija koji su pokretačov dekoracijom i ovom dekoracijom zahhtjeva da se za ustavi dodilivanje novih koncesija na izgradnje malih hidrocentrala dok se ne preispitaju da li već dodiljene koncesije funkcionišu o način na koje bi trebao funkcionišu odnosno da se preispita utica je već malih istračenih hidrocentrala ono što je svakako za naredni period neopodno da se zakono koncesijama na nivo Bosni i Hercegovine uspladi sa eodirektivom u dodilju u govoru koncesijama kako ne bi smo malo ovako radište definicije kako bi postupak dodile koncesija bio prije svega transparentan također da se vodi redovno žuriranje registra koncesija koji dostupan svima da je jasno definisena raspodjela prihoda i tako je dalje Pa, ja bih toliko samo pošto već probijamo sa vremenu što se tiče neko pravnog aspekta o koncesijama u Bosni i Hercegovini želim samo da vas napomenim i da vas pozovem ako ste zainteresovan i zaučašći u radni grupa Vodana imate odemel avresil i moju iselminu pa vas pozivamo svakom slučaju da nam se pridružite u izrade ove strategije Hvala svjetlana nadam se da se čujemo Ovo je bio kratki pregled informacija vezani za koncesiju Bosni i Hercegovini a sada imam primadnevnom redu predvidžen da malo razgovaramo o koncesijama na vode i o iskustvima o izazovima ali i o društvenim prednostima koncesija u skladu sa standardima Evropske unije iz perspektive određenih lanića, kao što su naši Šwedska, Španija i Hrvatska Dakle, naš prvi panelist će biti gospodin Peter Ruderberg ja bih samo prije nego što predstavimo a bih večno svojim na displeju imate kratku biografiju, ali prije nego što predstavimo naše experta gospodina Petera ja bih rekla da samo logistička jedna star tokom iz laganja bih možete postavljati pitanja na nadnu ekrana imate prozorčić Q&A Dakle, ukoliko vam u tom momentu dok naši panelisti držaj predavanja bude značajno da postavite neko pitanje slobodno ga upišite a mi ćemo onda negdje pred krajove sesije kada imamo prediljeno vrijeme za diskusiju ova bitanjađitati i naše ekspertiče kako što ti da odgovore na to. Dakle, dobro jutro gospodina Peter što se tiče gospodina Petera on je istraživač koji radi za stopomski institut okoliša i on je vodeči stručnjak za oblast voda u ovom projektu strategija akcionu plana za Bosnia i Herzegovina Peter je doktorirao na universitetu Vegeningenu-Mizazemskoj i tu se bavio istraživanjima provedbi okolišne politike istraživanjima vezanim za upravljanje vodama stručne oblasti kojima se Peter bavio obuhvata jutica i klimatskih promjena i prilagodžavanja ali sa fokusom na sektor voda i odpadnih voda i takođe se značajno Peter bavi sa interakcijama u energetike i regulatornih sistema zaštete okolišta u kontekstu proizvodnji električne energie Dakle, ja bih sam mole gospodina Petera da nam sada da svoju prezentaciju vezano za iskustva iz Švetske, a vezano za koncesije na vode. Kvala izvor, Peter Kvala vam Selma Kvala vam Selma Zajistam je čas što sam ovde što ću imati u prezentaciju i što ću razgovarati sa svima vama takođe se strtljenjem očekujem diskusiju i bio ovog dogodžaja ka ćemo biti u prilici da govorimo na pekojrava na pitanje, mogu ima spomjeniti slide Kada govorimo o koncesijama na vodu to sada je doboko u društvena pitanja i šta činiti sa našim vodnim interesosima. Kao što smo čuli od svjetlane dodijela koncesija na vodu zapravo utičena javno dobro i svaki put kada odlučujemo o dodijeli koncesija na vode treba uzeti u ovzir i vrlo je lako zapravo izračunati materialnu dobrobit to je vrlo jednostavno izračunati kako se mogu možete polšati prodaja poljopriradna proizvodnja ako na vodnja vade ili ako se radi prezvodnja elektricišne energije takve vrlo lako možete izračunati kolika će biti dopiti koliko elektricišne elektricišne elektricije možete proizvati takve vrlo tačno možete sve to izračunati međutim kada se kada je riječ u tecajna okolišna akulativna u tecajno je nogo je teželj procijeniti to izraziti u novcu ove vrste usluga dakle to je izazov sa kojim se suočavamo svaki put kada odlučujemo o dodijeli koncesije na vod ovo je vrlo važno pitanje zato što razičite sverke korištenje vode mogu biti međusovno nekompadidilne nešto se može izraziti u novcu u vrijednosti novca ali trebamo voditi ročuna na društveni aspekt rijeke i predljela u srvernoj šveckoj to je jedna rijeka gdje se dodijeljuje koncesije na vodu i neće biti dodijeljena kao što vidite imate face-age vrlo vrijednu okoliš koji je dobar za turizam za planinarenje ali bi takođa bio dobar za proizvodnju električne energie sada da promjenite slide ovo je fotografija sa rijeke lulu, onaj nešto više nešto si je vjernije vidite da je jedan biro isušen zbog korištenja vode za proizvodnju električne električne energie i uvijek je tako osim kad moraju busiti vodu zbog neki drugih izvora lula, ova rijeka lula i mnogje druge rijeke su promjenjene i za promjenjena im je namjena izuzete su iz ekosistema i one koriste samo za proizvodnju električne energie tako da je okoliš tu u potpunosti promjenjen utica je na okoliš na populaciju ne znam da li vidite ali na fotografiju su tri jelena koja lutaju okolo i vidite koliko je poremečen ovoj pejzaš i okruženje ekosistem ovdje nije ono što je bio prije dakle, uticaj davanje koncesije koje plaćam za koje plaćamo visoku cjenu ali su gje strane ovo je vrlo briedan izvore električne struje u švecku obnog li bih izvora energie 73. su provedena neka istraživanja o ovom teškom problemu i rezultat toga je u osobi da ne postoji naučno, nititechničke optimalno ili najbolje rješenje koje može uzeti u ovsir svere, ale tamtne relevantne faktore, političke, zakojski, etičke i ekonomske preferenci i ustupci pretavljaju osnovu za usvajenje ili bijanja odmuka odnosno razvejnih klupjeva. Naravno provode se razvečite procijene i naučne istraživanja i ispituje se uticajna okoliš mečutim siguran sam da se svi slažete da ovo nije jednostavno pitanje i takle što želimo postiči uvijek je otvoreno za diskusiju i zakoni takođe su otvoreni za određeni nivo razvečitu tumačenja Evo ovo je jednostavna ilustracija ali postavimo pitanje koja je boja najbolja sve zavisi od toga kako je vaše mišenje ja volim plavu moju a nećemo način konačan odgovor na ovo pitanje koja je boja najbolja je način najbolji zadodil koncesija na vodu ako je u rasprave okličena zajednica naučna zajednica u drugi akteri brlo je teško pomiriti mišenja i osegurati da se svi slažete ovo Sjetaneta Kođer govorila ovim osnovnim odlučućim načelima kojima se rukovodimo i kojima možemo da se rukovodimo pri rikom dodjela i koncesija transparentnost je jedna drvažom načelo zatim razmatranje zatim vladavina prava treba osegurati da primjenjujemo zakon koji je nasňazi u sakoj naših država ali i propisi Evropske unije ukoliko postoji zastjev za provođenjem ocje neuticajna okoliš naravno to moramo provesti sve mora da se uradi u skladu sa zakonom inače je brlo teško previdjeti šta se može kako je posleda za to može imati na društvo mislim da je sjetlana takođe pomenula jedan slučaj nešto što je u Bosniji hercegodni problem a to je vremensko ograničenje to je takođe jedan faktor koji nas prečava da predvidimo šta kakvi će utjeca i davanja koncesije biti i kakvi će akumulativni efekti biti dakle imate ove neprediđene utjeca i akumulativne efekte i kao krajnji rezultat klimatske promjene sve je teže i teže znati šta možemo uraditi odno što smo radili ranje ne mora biti ispravno sada je 300 godina imali smo mnogo više vode na razpolaganju mogli smo radili neke projekcie za budućnost sada to više nije tako i biće drugačije u buduće tako da se moramo prilagoditi tome još jedna dan aspekt koji zagovaram i je sve strateško planiranje ja mislim da je to vrlo važno oblasti i vrati će se na to pitanje i mislim da je jako važno da se tereti dokazivanja stavi na akrera koji praži koncesije na koncesionara, vrlo važno planiranje dokazivanje opravdanosti koncesije, ja ću vam dati i primjer iz švecki i iz sjednjenje mečki država vrati će se na ovu pitanje tako u kontekstu odluke ododjeli koncesije i je postoje neka pravila koja se moraju primjenivati u iubosnih hecegovini socirovam na proces priduživanja evropskoj uniji važno je primjenivati odrezbe o krediju za vodu evropske unije mislim da se to već uveliko radi u slivoreke save imamo najvažnja pravila sjeta ne ispomenula dobar status svih vodnih tijela to je posebno relevantno za bosnog i hecegovinog buduće da već imate jako dobar status vodnih tijela već super imamo dobar status što znači da sve ove plave vode možemo retvoriti u zelene sa oniske te koje se ja tada napokazala zatim imamo potencijal istok pitanje potencijala u visokom budificiranim vodnim tijelima i hecegovini već imate velike hidrocentrale i brane i tu ili možda luke gdje se može ostvariti dobar potencijal i to je već historiska činjenice iz dobrog razluka dakle izvzeci su mogući ali oni moraju tako dobro objašnjani i opravdani i ne smiju prevladati društvene ciljeve samodificiranjem vode imam mnogo prednosti za društvo i moguće i bilo je slučajeva na primer u Austria gdje komisija vodila postupak isim da je i sud bio uključen u sport protvijednog projekta nije nemoguće dakle da se to desi da se odbije tako akonsesija na tom svoju, ali izbog toga je važno da se da dobro objašnjenje i opravdanje na primer imamo uredbu oporavku i odpornosti na nivogu evropske unije naruči to došlo do izražaja tokom pandemije covidak tom uredbom se osiguravaju sredstva za oporavak zajednica koje su povočene takvim jednim problemom na osobu toga misija donjela smjernice kako se može utvrditi da je došlo do ogromnih šteta i da su ugrožene nekih sektori i kao okolišnji ciljevi evropske unije sada govorimo o hydroenergi u ovim tehničkim smjernicama se navodi na primjer evo čitam teksta ako se smatra da neka bjelatnost izaziva ogromnu štetu ekosistemu i bio loškoj različovosti i ako je u velikoj mieri štetna za zaštetu versta na primjer ako je hydro elektrana zamišljena u nekom neteknutom predijelu i tu se treba graditi brana vodi će se računa outicaju na brste izajnice koje se nalaze u tom područu ako predlažete neku aktivnost koja će nanijeti nekom predijelu to će se uzeti u obzijep i to je verlo značajno značajn zahvijep takođe na šire nivol imamo uredbu o taksoninima to spada u obseg zelenih ulaganja na nivolu evropske unije hydroenergia je jedna od jednoj važnih pitanja dakle šlaka izgradnja hydro elektrana mora biti dobro promišena i opravdana i nezmi na njeti štetu konkretnim godnim tijelima dakle na nivolu evropske unije je ovo verlo značajn zahvijep ukoliko odlučite da gradite hydro elektrano ili neki sistem odnjavanje i nešto slično sanovišta evropske unije ovo su verlo stroga pravila koja ćemo morati poštovati za to dijelu svake nove koncesije možemo li sada promijeniti slide ja se izvinjam ja se izvinjam ja se izvinjam ja se izvinjam samo sam htjela hvala mnogo na interesantnoj ali samo da upozorim Peter obzirom da smo ogrančeni imamo još možda predvijednjih pa sada je već da jesiti imamo još jedno 5 minut dobra, evo završicu u skoro dakle, radi sa o tom pitanju gdje postaviti to granitojno da izdavanje koncesija na vode imamo status koji je kakavi sada možda nije baš dobra ideja da se daju koncesije za malo dnjavanje i poljoprivredu ako imamo vode gdje ćemo ugroziti vode na organizme to možda i nije najbolje da se izdaju koncesije za izgradnju hydroelnergeckih objekata u sveckoj to je jedan proces koji je u toku i u suštini velike hydroelektrane se trebaju obnoviti i ako je moguće povećati proizvodnju u njima i ako je važno napraviti razliku između veliki hibrana i malih hydroelektrana koje pokreće vode na snaga male nemaju u učnost regulacije to je slično kod razlučite promjenjeve energie koji proizvode obnovljiva svecta kao pjetro energie i tako dalje ona proizvodi kada proizvodi i kada se proizvodi na smislu od rijeke koja se gdje se koristi samo tok to se ne može regulirati ali kada imate brane sa akumulacijama možete se regulirati proizvodnju s vladu sa potrebama za električnom energijom što se stalno mijenja imate tu mogućnost regulacije proizvodnje u švedskoj najveće su obnovljene brane gdje smo povećali kapacitete imam oko 2000 elektrana 200 ne su velike a ostali 1800 su male i sa one moraju ispoštovate određene ekološke ograničenje neke se moraju uklonit jer jednostavno se ne isplati proizvoditi ako postavite ove striktnije, strožije okolične propise i imamo ove nacionalne zone da se ne smije graditi ovo je primjer što je tamnija boja to je važni vodni sliv u smislu proizvodnji energije ovo je mapa švedske ove svijetle su manje vrijedne za elektrop energetski sistem i tu se primjenjuju strožije okolične mjere sljedeći sliv ovo je brjeme u narednih 20 godina što je plavlja boja to je to će ranije biti provjerabane elektro energetski objekti a ovi srvenkasty dijelove veći zalaze u DA 30 možemo kovarati o tome da je ova strategija ispravna ili biti trebala biti manje ili više ali ovo je način razmišljanja je pozitivan po mom mišljenju sljedeći ovdje se stavlja teredokazivanja na aktera koji kraži koncesije za vodu radi se o tome da imamo procije neuticaja na okoliši i direktivo srateškom uticaju na okoliš koje se primjenju i se uteče na sve u zemlji i kime se naglašava da potencijalni akteri treba imati mogućnost da se provedu neke neovicne studije i ako su tvrdi da možda našto nije najbolja odluka mora biti prihvativo i da se odbije koncesije i ako se počelo raditi na tome sjedeći ovo je primjer iz jedinjih država gdje imaju sličan proces kada radi o nesaveznim hidroenergetnim projektima ovoj proces je u toku s jedinjem državama da kada istekne koncesije ako vlasni koncesije ne želi nastaviti proizvoditi elektroenergi u tom slivu moraju dokazati da je to najbolja opcija za taj sliv i tu se moraju uzeti u obzi razlučite razvečiti aspekti okoli pješačenje, rekreacija i pokazati da je to sve u skladu sa primjenjevi ima okolišnim propisima u tom procesu sve hidroelekrane u sjedinjem državama a neke su i uklonjene jako pogledamo o taj primjer ako pređemo na sljedeći ovo je rijeka Sturgeon u Michigenu i oni su tu morali tražiti novu koncesiju kada je stara istekla i zaključeno je u tom procesu da su druge vrijednosti ove rijeke vrijednije nego proizvodnja električne energie i ovdje su podaci za kontakt ako me neko želi kontaktirati Selma da im riječno ona Peter, hvala velika na vrlo interesantnoj prezentaciji već imamo pitanja u našem voksu ovo što ćemo ostaviti za period diskusije pa ćemo te zamoliti da nam odgovoriš i da nam pružiši određen informacije koje ćeš biti u stajni naša druga prezentacija odnosno drugi panelist koji će sada date svoju prezentaciju je gospodža Alida Ban Pavlović gospodža Alida Ban Pavlović je strušnjakinja iz Hrvatske ona preko 20 godina preko 20 godina iskustva na brojnim projektima u procesu usklađivanja sa propisima Evropske unije radila je na projektima koji su se realizirali i u državom i u Evropskoj uniji, ali i u državama regiona kao što su Srbija, Crna, Gora, Vosna i Herzegovina i Armenia kao pravni stručnjak bila je uključena u projekte koje su bili vezani za ispunjavanje usklađenosti zakona Hrvatske sa propisima Evropske unije tako da su to bili u stvari karc projekti strategije za usklađivanje propisa u oblasti okoliša i podeška procesu prijeva u članstvo država sa kandidatskim statusom gospodža Alida od 2012 godine je ključne više i pravni stručnjak na dugorošnom projektu Evropske zajednice okvirni ugobor za provjeru usklađenosti, a u maju 2019 godine je imenovana za voditejic vodila za okolišnopravo politiku i ekonomiju u firmi Oikon gospodža Alida dobrodošli, abih pa zamorila da nam prema našem dnevnom redu date prezentaciju koju smo dogovorili koju ste pripremili ona je vezana za koncesije za korištenje vode i iskustvo i u procesu usklađivanja sa Evropskom unijom Zvrđučenjić, hvala dobra dan svima, sudionicijema hvala vama na djebom predstavljenju i hvala svim panelistima i profesorici Loliče, mistru Piter Rudvargo na vrlo interesantnimi informacijama na koju ću se oslari vrlo rado na dovezati u svoj prezentaciju gospodža Alida e mičujemo gospodža Alida sad vas trenutno ne čujemo možete samo unmute sadan dobra dan svima, čujemo se? čujemo se, hvala ja predlažem, ja se ispričam ja predlažem da ja ugazim kameru ovako pozdravu svima, ali imam slano neistabilnu vezu i bićem puno bolje ako nemamo video da li se slaži organizator, hvala ljepo izbalite da ponovemu koliko me niste čule u prvom dijelu gospodža Čenjić, hvala na ljepo predstavljenju ekonipanelistima profesorice Loliće Piteru Rudvrgu na vrlo bitnim, bitnim stvarima koji su već potensirali oko problema koncesije i voda i zašite voda s tim u svezi na koju ću se ja vrlo radno dostavi tisto u ovo moja kratkod prezentaciji hvala na mislim moja prezentacija dosta technički i nomo technički kompleksna ima puno slajdova pa mislim da neće biti vremena za proči sve ali evo ja ćemo za moliti da protrčemo kroz to ja bi se može zavrči, mislim, tela bi podijeliti neke informacije koje može nisu na svim ovom slajdovima kao dvogodišnji stručnjak usklađivanja nacionalnih propisa sa propisima Eropska Unije, ovo je prvi pojnt koji je važno reći, koji je bio bitan za Hrvatko, predpustavljam da je slično bitani za Bosno znači naše države imaju dvogodišnje, da ne kažem stoljetne već tradicije zašite voda za razliku od možda nejakvih drugih zemalja EUČLANICA, nejakvih novih generacija koje su možda nejakve prve svoj zakonovodama te donosele u 90. godinama i postavlja tada svoje prve institucije tu pritom mislim na one nejakve baltičke tigerove na istoniju pa čak i Rumućske Bugarska koje su već EUČLANICA i ušle puno prije nas a slično zakonodavstvo nisu imali u tom kontekstu Hrvatska je prošla jako-jako težak period transpozicije, značnom sklađivanje svojih već postojećih hrvatskih propisa, institucija prelogođavajući ih novih zahtivima EUČLANICA ali u tome ću nešto malo detani podijaliti nejakve konkretne momente kasnije s vama nekaj će ono što je bitno da dana sukladno ustav Republike Hrvatske voda je u prirodi dobro dintare za Republiku Hrvatsku koju živanjenu posebnu zaštitu i načinje na koje se voda u Hrvatskoj možu potrebljavati skorištavati ali ograničenja tih prava naravno određeni su zakonom možemo daljevalo vas imamo mi naravno to pravu na obček korištenje voda gdje prizna to da je svakom dopušteno korištenje voda za osobne potrebe, na načini na količinama normalo koje ne isključuju druge od istog tako korištenja i ograničeno i samo rozahvačenje površenjskih i podzemnih voda istog prvog vodonosnog sloja možda treba spomenuti ovdje i rezoluciju Eropskog parlamenta iz 2015 godine Right to Water koja je izglasana i njenom probljšenjem je pravo na vodu i na sanitaciju proglašavno kao isu tako osnovno ljudsko pravo međute naravno pravno uređenja idu onda korak dalje uređuju se korištenje voda preko granica občegi sloveno korištenja voda onda imamo i red prvenstva po naminama i mjestu korištenja voda a na kraju svata prava u određenu ekstremnim situacijama mogu biti u potpimnosti ograničena kao naprimi što bi bilo privremeno nejstešnice vode možemo dalje, hvala i sada naravno dva osnovna zakona koja su hrvatskoj relevantna u ovom poduču to je zakon o vodama i onda Lexpetialis a ukoliko negakvoj oddredbe nisu određeno kako o vodama onda će biti relevantan kao Lexgeneralis ne čujetajme vidim neki panelisti se žale po nekad ima ek ideali mislim da generam ime čujete dobra, hvala kao što vidite po brovima iz narodnih novena to su relativno novi zakon ono su biti super novi znači zakon u vodama iz 2019 u svojen i opet dopunjen naravno o 20 i imamo posebno uredbu o korištenju voda što bi ja htjela podijeliti malo ovdje a velim nije na slajdu je ta bio taj postupak uskladživanja koji bio dosta, dosta naporan za hrvatsku znači imali smo prvo problem da možda međusektorska suradnja nije bila dovoljno kvalitetna i dovoljno intenzivna kao što je znaeta i sami vode spadaju obično se dijela između sektora zašita okoliša zatim sektora za vode koje ili u milistarstvu ili kod nas je dosta jaka taj hrvatska agencija za zaštitu voda i pa smo morajuš i korizentalna kordinacija odraditi u odnosu na druge direktive koje nisu samo i vode kao što je inspire, habitats, birds procijne utiče taj stratiški procijne utiče okoliška i mi smo se iskadno tu malo pogubili u tom procesu i hrvatska se jako-jako iscerpila u posupku transpozicije gdje smo stalno u stvari krpali rupe radili taj klasičan transpoziciju a možda danas kada bi se vratili u to vreme može bilo pametne da smo njako sjeli zajeno kao među sektorski interesursni tim i otvorili običan word dokument i pisali sve ispočetka isto vremeno dok smo se iscerpivali financijski i sa ljucom, naravno, s svim tem ministerstvima u procesu transpozicije nismo dovoljno kvalitetno se usmjerili na uspostavu i smo onda vrlo brzo se našli u situaciji da su nam propisi ajmo reću sklađeni dovoljno dobro je sklađeni, ali da institucije ne mogu provoditi zahtjevne i skupe direktive kao što znate sami u tim u tom opusu EU-vodnih direktiva direktiva za pitku vodu i naroči tova započešavanje komunalnih voda su izuzetno skupe mi smo tu kako bi se reklom može čak malo i polomili zube i financijski organizacijski institucijno-naračnog toposružni kapaciteta i ajmo informaciju iz ministarstva da je provet bovi direktiva u republice Hrvatskoj sam ove dvije, znači drinking water i urban waste water da je do kraja prijeloznih razdob da koje smo dobali, dogovorili sa erubskom unijom da smo potrošili 28 miliardi kuna danas u navodno po ocerni europejska unija dobro primjenjena u Hrvatskoj međute neki dosadašne rezultati monitoringa pokazuju da i dalje Hrvatska ima izražen problem one čišćenje voda iz razčitih izvora, a pri to mislim na polju privedu i na odpadne vode možemo dalje da sad ne nabrajem kroz ovom možemo protrčat nas, či tu smo taksetino nabrojene sve aktivnosti vezane u skorištenje voda za koje je potrebna u Hrvatskoj koncesija, mislim da možemo dalje panelisti se mogu vratiti i pročitati slišan slide, znači imate točno pobrojenoš kakve uvijete, znači pravne cilinacijske tehnike mora i koncesionar u Hrvatskoj ispuniti i koji su najvažni pravni uvijeti i koji su najvažni tehnike uvijeti možemo odmah isto dalje na to se ljudi mogu tako, razlikljamo dva posluka davanje kucesije putem javnog nadmetanja i izdavanje kucesije neposredno na zahtjef na čove putem javnog nadmetanja tu soni, naravno, viešeg ranga koje se tiču u proizvodnji elektrašne energie eksploatacije pjecka i šljunka ili bilo kojih zahvata gdje se koristi vode na javnom dobro ili na nekretnina moj vlasnišči u Republike Hrvatske kove neposredno na zahtjef sobišno, koncesije pokrenuta u strane vlasnike nekretnina ili nekog drugo svanu prava na nekretnini za gospodarsko aktivno, znači koja ima neku vezu sa vodom možemo isto tako dalje onda imamo koncesionar steka u koncesiju, mora normalno dobiti važiču odluku od dodelu koncesiji i tako togo se sklapa u ugovoru koncesiji način bitno je na pomenu da ovdje koncesionar nikad ne poste vlasnikom togo občegu u drug dobra on samosti ječe pravo korištenja u određenom vremedskom razdubnu moram prizvati da je to vrlo često ljudi misle da je nekog dobio nekao ili kupio, ali stejkao nekao izvor vode što naravno nije slučen i ne može biti nikako dozvoljeno možemo dalje ić i sad opet ovisno vrstama koncesije imate različite nadležnosti, znači ko će u određenom trnutku donjeti odluku davanju koncesije radacki sabor će tu uvek biti u slučaju hydroelektrana vićih postrojenja vlada Republika je za ove manje snage znači 5 do 20 MW onda imamo mineralne geotermalne vode za neke druge aktivnosti i još manje granga vezan u zvodno gospodarstvo to će biti ministarstvo gospodarstvo družavog razvoja u nekom određenom kategorije osoba koje može ne treba u koncesiju alego samo korištenje voda izrače se dozvala a zato će biti onda nadležne hrvatske vode isto tako možemo dalje Evo je možda interesantan podatak da vidite koliko smo aktivni oko toga znači malo više nego posna u zanišću 3 godine tu je neaka trend da način oko 500 koncesija se izdaje godišnje i one se izdaju na vrijeme od 30 do 60 godine ja nažalos neam podate kala ako nego bi interesira možemo provjeriti s ministarstvom točno da se definira koja tipovi koncesija su najviše ovdje zastupljeni možemo jeći dalje Evo je jako bitno znači sada se vraćemo na zašnjetu vode možete dosta u lini sa prezentacijom gospoda Petera Rudberga i da će do koja je taj omjer ili na koji način će politika, ekonomija i pravo uključiti elemente zašnjete voda u svoje oluge kako mi znamo to je vrlo lucretivan sektor to je neopodno ljusku pravo je bez vode nemožemo jednostavno živeti znači što goda se radi bilo o vodopradne dozvoli najnižje granga o koncesijama, bitno je uvijeko sigurati da se to iskorišitavanje vode znači u načinu sprećete danje bilo kako u poguršanje voda ali ispred tako sprećete kod izavanja dozvola da se vode dalje degradiraju u kontekstu nastavno na profesoricu Lalić ja mislim da je to već na idućem slajdu ako možemo tako je, mi smo uveli kao jedan od razloga razgleda ugovora o koncesiji dodali smo specifican razlog i to je razloga razgleda ugovora koncesiji na strani koncesionara, znači ako se primjeti kroz gospodarske korištanje vode da su nastale promere u vodnom režimu i da je znakno poglošalo se stanje voda dogodi će se to da će koncesionar biti obavezan da bi spreće danje poglošanje stanja voda biti vjeratno obavezan na dodavanje novih neakvih techničkih i preventivnih elementata što može u nekom trnutku njemu više neće biti splativo znači ovdje dan je mogućnost i samom koncesionaru da odustane od ugovora o koncesiji ako ne može zaštjetiti ono su sprećeti danju derogaciju vodnom režima, možemo dalje da, ovo je sada načinu nekva preporuka vezano oslojče dozvole i znači s što je sve potrebno napraviti u sladu sa okvernom direktivom o vodama ja bi se sada tu načinu samo vratilo opet na taj poslupak transpozicije znači jako je bitno da ne samo okvena direktiva o vodama znači jevo profesor Seloće spomenila i o direktivu o dodili koncesijskih ugovora iz 2014 godine procesije, procesije kompleksan, sve te direktive treba uzet u obzir i moj savit bi najtoplji bio znači da za početa krenete od definicija koje moraju stvarno biti harmonizirane i dosloce transponirane u vašu zakonodavstvu jer ka osoba, ja sam prv 10 godina radila na poslugu usklađivanja zakona a zanji 10 godina sam prekograde znači se od strana Evropske Komisije pručam stupanju u sklađenosti prvatskih zakona i oni jako, jako strogo gledaju te sato si transpozicije i u kolikom već definicije ne funkcioniraju i nisu dobro postavljene ostatak dokumenta, znači prva dva članka ciljevi i definicija ostatak dokumenta, vjerotno i zakona neće funkcionirati isto tako. Evo samo da po novim znači možda bi s ovom kratko i završala mislim da ću imati 2-3 tehnicka slidea koje možete si pogledati, kolko nas ako možete trčati na brzinu srengičom, mislim da imamo podatak istog koje podijelja nevo kolko bi je ukupan prihodu, 2-1970 miliona kuna tu sad imate točno razvrstano koje su financijske obaveze a znači, ponavljam, ja bi završala sa savjetom da budete pametni da učite definitivno na našim greškama oko te transpozicije koje nas je koštala jako puno ponavljam i vremena i novaca i neuspjeha možda preko 15 godina da to nažalosti nismo imali nekakvih boljih primjena, velim neke druge države čance sušla, je puno lakše, puno brža nego mi preposlan da isto ovaj težer proces čeka je vas, pogledajte u nas učite iz našeg primjena, probajte sve što jednostavnije i ček i z početka ponavljam, nije problem otvoriti potpuno svojit novih zakon nego da se krpaju rupe, otvaraju se drugi sektori i onda ljevi odil, ne znaš da radi desni odil, to će se svaki puta raspas ko kula od karata i u tom smislu, naravno, evo, mislim tu, uz vas uvijek nam se možete obratiti, uvijek ćemo vam radu pomoći na bilo koji način i evo, ja bi se svojim kratko pozdravila s webinara, nas je da sam stigla da sam ušla u svoju da sam ušla u svoju ovoga vremenski slot, a ponavljam ja se ispričavam cijelom webinaru da nisam u mogućnosti zbog neodgodive obavezi sudirlova dalje na panijeloskog rasparvi, ali s organizatorom smo se dogovorili svakonkretna pitanja kojimate u zvode u Croatia koje slobo ne stavite na mail slobo se potrujiti i vratice našim nadležnim tijelima da vam daji odgori svaku pomoć koju koju možem toliko od mene, hvala Gosp. Ban, hvala vam nogo na vrlo porisnoj prezentacij, odnosno na ono mešto ste nam rekli, Naruto je za nas to važno obzirom da se radi o kravatskoj našoj susjednoj zemlji posebno nam je važno da posebno su nam čuli značani savjeti koji ste nam dali jako naravno već smo čuli o tom problemu, ali u svakom slučaju nadam se da ćemo biti u mogučnosti, kao što ste rekli da učimo na vašim greškama i da se savjetujemo s vama i da konsultujemo i vas i ostale konsultante u hrvatskoj hvala mnogo mi vas sada pozdravljamo pitanja koja budu oprediljena za vašu prezentacij, odnosno hrvatskoj iskusta iz hrvatske mi ćemo prosljediti i nadamo se da ćemo u to skorijem roku dobiti odgovor odnosno participanti. Hvala mnogo bilo je vrlo interesantno. Dobrženja, prijatno. Prema našem dnemnom redu nakon Gospodžeban mi imamo kratku pauzu, ja bih predložila da skratimo malo pauzu odnosno da se ponove susvetnemo u 10 i 15 znači imamo nekih 7, 8 do 10 minuta pauze u koliko se slažete. Dakle u 10 i 15 počinjemo sa narednom prezentacijom. Hvala, dobro došli na sljedeće dio ovog webinara. Nadam se da ste u ovih 50 minuta imali vremena da ovavite ono što je bilo potrebno i neophodno. Naša sljedeća prezentacija i na sljedeći panelist govoriće nam o iskustivog u Špani odnosno o pravnom poretku i provedbama koncesija zakorištenje vode u Špani. Ovo će preposleda biti vrlo interesantno obzirom da je Španija na neki način lideru upravljanju vodama na njivoriješnog bazena a verovatno i po broju koncesija i vrstama koje su dodeljene. Ovu prezentaciju će nam dati profesor Pedro Grufao koji radi kao savjetnik za pitanje vode sviša energie i javnog prava za državne i privatne organizacije. Gospodin Pedro je doktorirao u oblasti upravnog prava na Universitetu Carlos Treći u Madridu u Špani a magisteri u oblasti energetike i okolišnog prava je zaokružio u okviru futboljitrovog programa na Universitetu u sjedljenim Američkim državama trenutno radi kao profesor upravnog prava na Universitetu u Špani. Gospodinem Brufao izvolite Florija Vas. Dobro jutro hvala vam što ste me pozvali da učesem na ovom seminariu ja ću popušati da opjastim zakon ovodi Špani. Ponekad je vrlo teško svatite sva pitanja koja su upi učena i obuhvočena sistem obvizdavanja vodnih dozola i koncercija pokušat ću da to prevedem jednostavnog jezik na engleskom i objasniti režim voda u Špani kao što možete vidjeti na drugom slajtu i imamo nekoliko propisa o vodi u Špani zbog historije i donušenja okoliši zakona u moj zemlji možda 70-75% španskih zakona potiče iz rimskog krava to treba uzeti u obzir budući da postoje pitanja privatnu prirode koje rješavamo svakodne na primer glavni zakon od 1985 zatim imamo zakonki od 2001 u kojima je objašnjen obči okvir za upravdanje vodama u moj zemlje. Takočer imamo padični zakon i padične propise i pravila historijskog prava na vodu moramo koristiti ova historijska prava koja potiču reka i utlopiti u pažeće propise u moju zemlje. Ponekad se zaporavi uzeti u obzir postojeća situacija u Španii. Takočer imamo jak uticaj administrativnog aspekta upravnog aspekta u 2001 je donesen zakon koji je dao jedan obči okvir za koristinje vodaj u moj zemlji kde smo pokušali da uzavimo u obzir trenutne situacije u hydroložko stanje potrošnju urbanistički razvoj industrijskog koristinju vode i slično. Ponekad je to iluzorno, jer je jako teško poštovat i zakon sa obzirom na sve vrste koristinja vode, načine koristinja vode u Španii, jer samo u mojoj zemlji imamo takle sve moguće načine koristinje vode. Tako da je bro teško to sve obuhvatiti zanim zakonskim propisom u veze sa zakonom po hydroložkom planu od prije 20 kodvina pokušali smo obuhvatiti sve ove asprekte. Kao što smo već vidjeli imamo na nivo u okvirne direktive u vodama, zanim direktive u vodama koje se tiču zakađenja, poflava rivjeko onda i slično. Naravno tu imamo i različita druga ogranicenja sa Portugalom bjevimo noge vode, tako da smo s nima potpisali sporazu koji se zove Albu Ferreira convencija Convencija Albu Ferreira to je međonarodni sporazu u vezi sa hydroenergijom koje se koristena rijekama Ninjo Fabiana i u slivu Jošeniri. Tu tim dokumentom je regulisano upravljanje rijekama u Iberi i također imamo i zakon o stanišnjima i ribama koje također imaju veliki uvdjeca na način korištenje vod. Občenito slatko vod nebod su javno javno dobro i to je občenito priznato, međutim to nije uvijek sasim tačno zbog zakonski obvečujućeg opcija izbog historijskoj prava, ovdje vidite svaj dobroj šetiri nak pored puta na kojem stoi kojim je proglašena ovo područe koje bio močvarno tlo i ovaj okrugli komadzem lišta koji vidite na slici proglašen dobro, međutim predhodni vlasnik insistira da je on da je to njegovo privatno vlasništvo tako da vidite da je stavljen znak stavljen pored puta on je stavio znak da je to vlasništvo ovoj preglednog društvo tako da je nekad zaista teško imati uvid sta će puni uvid sve načine i obsek korištenje vode u špani sljedeći slajk broj 5 vidite i korištenje vode za poljoprivredne svrhe nije se voda koristi nezakone za poljoprivredne svrhe u našoj zemlji zato smo donjeli prelazne odrebe u našim zakonima i da smo se svočili se novim problemom jer sve koncensije koje su dodijeljeni, ono za sudbina ističu i sad ćemo vidjeti kako ću biti sudbina ovi koncensija koji ističu privatni glasnici i privatni nosioci ovih koncessija se neće sločiti s tim jer privatno vlasništvo nad prvom je uređeno propisom i ono se može prodati ili može se iznajmiti u opiru privatnog vosla za navodnjavanje i ato to su odprilike najbažni problemi korišnjenje vode u moji zemlji na, vidite, na fotografii hiljade hektara zemljišta se navodnjavan na nezakonitu u moju zemlji vidite na slici staklenice staklenike koji su u blizini zaštičenog područe, strobu zaštičenog područe u špani donjanja takođe na Jugo istoku stotine hektara takođe zemljišta i nezakonitih bunara pri 30 godina je u jednom predijelu španije proglašeno nezakonitim ovako navodnjavanje tadi je već bilo stotine hiljade hektara sada ima još više takođe to je u veze sa korištenjem javnim korištenjem vodi imamo režim prema kojem svako korištenje do 7,000 kubnih metara i je bezplatno i nije potrebna dozvala sa sve ostalo je potrebna koncesije za korištenje vodi koncesija pripada vlasniku i ona se evidentira u register koji se vodi u zemlji i koja se može koristiti sa privatne i sordke za podjezanje kredite istično šta je sa vlasnicima zemljišta bo je verlo važno pitanje je vlasnici zemljišta su verlo važna stavka u oblasti korištenja vodi koncesije su sada više ograničane nego što su bila prije 75 godina i sada se očavamo sa zatvaranjem nukranih elektrana sa korištenjem sa termo elektrana i sličnih industrijskih postrojenja njima je došao kraj i sada je još veća potražna za korištenjem vodi urbanističko planiranje to sad mora uzeti u obziv na osmom slideu občanito se dozvole izdaju na 75 godina ali sada već imamo ne znamo tačno koliko imam hydro elektrana koja čija koncesije sada ističe kao što vidite na legoj fotografiji ovo je blizu sevilje imamo ogromnu hydro elektrano i vjerovatno če ova hydro elektrana morate biti uklonjena nakon izcanja perioda koncesije koja je dodiljena 30 godina 2.000 diti a rješenje koji nudi zakon jeste rušenje brane i hydro elektrane to se ne deštava ali često ali nebaš niri etko da se posije izcitanja dozjule ruši brana i hydro elektrana to je prvo zakonsko rješenje imamo još jedan problem sa branama regionalna vlada može dodijeliti na aukci tu hydro elektrano drugoj kompani na korištenje i brano to je tjela koje su nadlažna za upravljanje godom su vrlo birokratska nemoj dovoljno osumna nemoj dovoljno novca i vrlo je teško uzeti u obzir sve zakljeve u učićih direktiva zaštiti djeloške razmoliko svislično da se uvijek prevladava interes, korištenja i prizvodnik i korištenja energije takođe imamo jako dicaj lobista, lobiranja za korištenje vode u špani i to je sve ja se izvinja vam zbog lošeg anglijskog jezika a ja ću ostati ovdje i na raspolaganju za pitanje koja budete eventualne i mali, hvala na mneđa to bi bilo sve od mene hvala mnogo, gospodine profesore Brfao hvala smo zasušali na prezentaciju i bila interesantna obziravna, nažalos na probleme konkretne probleme koje ste nam pokazali da se kojim se svočava i španija koja je već dugo članica Evropske unije ali je to kao što je govorila i gospodža Ban mi imamo priliku da učimo na greškama zemalja koje su već u Evropskoj uniji pa se nadam da ćemo moći izkoristiti neka iskusta koja ste nam vyprenili i u ovoj prezentaciji. Što se tiče našeg dnevno vreda mi sada u stvari imamo prostor za diskusiju dakle do nekih do 11.12 znači 40 do 45 minuta možemo diskutovati na raspolaganju za diskusiju su nam Piter i gospodin Brufao gospodža Alida kao što smo rekli neće uspiti odgovarati na pitanja ali ćemo sva pitanja koja su njoj upučena prosljediti i nadam se uvrlo skoro dobiti odgovor dakle ja bih predložila da krenemo odmasa našim dijelom panel diskusije sa pitanjima i sa odgovorima koliko vidim u ovom momentu imamo 15 postavljanih pitanja odnosno 16 ja sam u brzom nekom pregledu vidila da postoje jedna i dva pitanja koja se odnose i na Bosno i Herzegovina i komentari, ali neka pitanja pa bih ja zamo da učesnike da prvo prođajmo kroz pitanja koja smo uputili našim panelistima da bi imali vrem, mislim nogo je lakše da dok soni tu i biće nam koristnije da nam mogu direktno odgovoriti, a onda ćemo da imali vremena i na ostala pitanja ako se slažete hvala ja bih počela dakle odpočetka znači što se tiče naše prvo pitanje je bilo investitor objašnjava svoje prohđeve nivou vlasti koji donosi odobrenje koncesije okolinske dozvole to bi bilo ministarstvo ovisi na kojem nivou ovo je bio komentar i se u svaru odnosi na Bosnu i Herce govinu koliko mogu da vidim imamo pa ćemo dakle nećemo imati trenutno sad komentare na ovo ovo je informacija koja je koristna za nas gospodin Viktor Vjelična spita posao je pita na engleskom mjesku ja ću ga pročitati pa ako mogu prevodi da prevedu how is the legal framework regulations regulated mislim da ovo pitan kako je regulisank pravni opir za koncesije whether it comes to public legal administrative contract se radi o javnom pravnom dakle upravnom administrativom ugovoru or private legal obligation ili privatnom pravu dakle oblikacionom pravo ovo se pitanje odnosi mislim na prezentaciju koje imao piter pa bih ja to pula piter ako može da nam kaže nešto ovo Selma, možete dobro Selma, moguli vas zemoliti da ponovite možete da najlakšo je bilo da... dobro da možete da ponovite how is the legal framework for concessions kako je reguliran za better it comes to public legal administrativom pravo or private legal obligation oblikacionom pravu oblikacionom pravu u sveckoj i čujemo da su u Španii negdje smeđu privatnog javnog a u Bosnih Herzegovini hrvatskoj javno u Šveckoj je privatno mislim da je to historijska tradicija posledi za činjenici da smo imali i da imamo još vikuno vode pa nije bio veliki problem tako da se radi o privatnom vlasništvu koje je vezano za zemlju i to je formalno se radi od dozvoli nek ne radi se razlic između concesije i dozvoli tako imamo o dozvolu koju odobrava sud i storijski smo imali sudove za vodu koji su davali ove concesije koje su u glavnom so odnosili samo na proizvodnju hydroenergie i storijski ove dozvole su se i to je nešto što evropska unija kroz vodnodirektive želi da švecka promjeni i za to se i provodi ova strategija revizije svih dozvola ali u suštini boda je privatno vlasništvu vezano za zemlju i dobijete dozvole da to koristite i tokom krajanja važenja te dozvole odnosno sada prije obrčali pažnju na okoliš ali sada morate uzeti u obzir u tjecaj na treće osobe, uzvodno, nizvodno i u šveckoj je transparentnosti jako razvijena tako da možete doći do tih informacija to bi bio moj odgovor Kvala Peter imamo i sjedecih još neko po pitanja vezani za švecko odnosu za Petera dakle u okviru u prezentaciji koju je Peter imao pita se ovako u dijelu u kojem se govore o sveckom nacijunanom planu šta se podrazumjeva pod revizijom dozvola mislim da je Peter dijel, mičo dotakal to u predkudnom odgovorali jevo molim te Peter da nam malo pojasniš šta se sve podrazumjeva pod revizijom dozvola u svar u šveckoj Odično, hvala vam u šveckoj dozvole koje su izdate za prezvojnih hidro energiju 50 i 60 i 70 godina sve su bile odobrene u skladu sa zakonom obodi od 5118 dakle zakon 100 godina i dozvole koje su izdate 50 i 60 i 70 godina gledalo se uticajna 3. strane ako je neko nizvodno ekonomski pogođen oni bi dobili neku kompensaciju to je svar bilo jedino što je sud prematrao koje bio direktno pogođen 50 i 60 nije postojala zašteta okoliša kao koncep u dosta vi slučajeva ne imamo baš razvijenu tradiciju zaštete okoliša u to vrijeme eksplotacije rijeka gdje ste mogli nizgraditi branu i potpuno zatvoriti rijeku riječni i ekosistemi su pretvoreni u sisteme proizvodnje struje, sve je bilo zatvoreno i sve je bilo podređeno potrebama za električnom energijom sa obom okvirnom direktirom o vodama i sa simkim procesima Evropska komisija na Švecku i kaže da ne možemo imati od dozvole bezbremenskog ograničenja kao što smo imali 50 i 60-ih uvjetistih dozvole šuvijek su važeći i evo sada se struja u Šveckoj proizvodi u spadu sa dozvoloma koje su odobrene 50 godina na osnovu zakona 1918 i komisije smatrava da to nije dobro sada da je dobro u svojite moderne okolišne odredbe u svim dozvolama i to je dakle osnova da u svojimo moderne okolišne odredbe koje su odnose na maksimalno 40 godina i svakih 40 godina se ti uvijeti ponovno razmatraju u smislu zaštite okoliše dakle, dolozi do brlo kompleksno i ja mislim da je to dosta dobar način da se to uradi naravno, to me se može raspravljati koji su limiti, koje su ograničenja i da li su ovo najbolja moguće ali mislim da je ovaj proces u suštini dobar jer se kaže sljedeće da se velikim hidroelektranama treba odobriti izuzeće velike hidroelektrane sa branama koje mogu regulirati prozvodnju energie da one ne bit trebale imati velike uslobe već zane za zaštiti okoliše kao što je staza za ribu i tako dalje što bi utecalo na prozvodnju sluje na manjim sve male moraju posteći dobar okoločki status što se određe na sudu ali su podrozumjeva da se napravio prolazi za ribu i da se to primijenju na svim elektranama Švecka je napravila taj financijski sporezum da se smanji porez na prozvodnju elektrečna energie osam najvećih proizbođača su napravili font koji ima dostan obca ali su porezna olakšice su bile veće od tih sredstava koji su izvojili u taj font 180 miliona godišnje su porezna olakšice, a 50 miliona su taj font za una pređenja kada mali proizbođač i ovde na sudi kažemo da treba unjeti određene promjene taj proizbođač se može prijaviti od tvojog pondada pokrije 90% troškova može se raditi o tome da se ukloni brana možda se pokaže da postoji velika okolicna vrijednost i rijeke ili jednostavno nije biše prokitabilno onda se složi da ukoniti branu i dobije određenu kompensaciju izračuna se koliko bi 20 godina i neki procenac procieni i kažete recimo 100.000 eur i oni kažu dobro platićemo vam 90.000 eur iz ovoga fonda nije jednostavan postupak ali svojona taj način prevazešli mnoga noge probleme i izbigli smo zapadnemu pad poziciju to bi bilo objašnjenje ja se nadam da sam bio dovolno jasem ja se izvinja vam nismo se čule piter mislim da imamo još jedno pitanje koje je upučeno tebi dali se šveckoj koncesije na vodu dodijelju po opčem zakonu o koncesijama ili se koncesije na vodu dodijelju po zakonu odama po kojem zakonu se dodijelju koncesije taklen tu morate napraviti razliku izmeću onoga što se dešava sada i onoga što se dešavalo prije 80 godina kada je izgrađena većina odnosno dat najveći broj koncesije za izgradnju elektrana u šveckoj sada u šveckoj imamo zakon okolišu to je poseban zakon koji regulira pitanja okoliša i u koji je ugrađeno svi podpodručija okoliša a tako da se sve nove koncesije odnosno dozvole u šveckoj se izdaju u skladu sa tim zakonom okoliša i on predpostavlja vrlo visoke standarde i vrlo stroge zahkeve mečutim u šveckoj se ne gradi veliki broj novih hydroelektrana mi imamo jako puno hydroelektrana koji su izgrađena 50, 60, 70 i c koncesije odnosno dozvole su odobrene u skladu sa zakonom ovodi iz 1918 jako starih zakon i to imao, je u skladu sadim Petro Brifau rekao zakon, njegove cilj da bio kada da omoguće eksplotaciju, bodenih resursa i cilje bio da se omogući brza izgradnja hydroelektrana to je bilo važno za švecku i švecka jeste jedan od najvećih proizvođača hydroelektrične energie ali zato smo platili vrlo visoku cijenu i to je sada problem većina dozvole iz 50 i 60 su odobrene bez vremenckog ograničenja i ako želite promijeniti neku staru dozvolu možete zatražiti da javna agencija zatraži prolaz za ribu, recimo, ali teret dokazivanja leži na toj javnoj agenciji, tako da je jako, jako teško promijeniti uslove tih koncesije odnosno dozvola i to se sada mijenja i sada se dokazivanja prebačuje na onoga ko želi koristiti bodne resurse i to je ono što se sada dešava u Šveckoj gdje se kaže da će svaki 40 godina proizvođač hydroelektrane morati dokazati daj poštoju okolišne propiste i bodna direktiva, okvirna bodna direktiva je ugrađena u taj zakon u Šveckoj. Ranje je dakle bio taj posebni zakon zakonu vodi i šao u koristi zgradnje hydroelektrenergickih objeka da, a sada zakon okolišu. Međutim sve je skoro izgrađeno u prošlom stoljeću tako da kada se radi o tom zakonu o vodi iz 1908 sve sve je to bilo urađeno, samo su neke manje elektrane izgrađeno u skladu sa novim zakonom okolišu i to se sada mijenja u ovom procesu koji će se desiti u narodnih nekoliko godina. Hvala Peter, ja bih skorislila privilegio, samo da postavim podpitanje vezano za ovo dakle jasno je vrlo nam je jasno ovaj, vrlo se jasno objasnio kako su izdaju po kojem zakonu se izdaju dozvole. Međutim interesantno je znati kako je u Šveckoj uređane, kako su uređane koncesije. Dali postoje zakone o koncesijama koje su institucije, ako je su u stvari. Dali one postoje i dali na kraju ovo je jedna je stvar dozvola, a druga je stva koncesija. Dakle, dali te dozvole onda se integriraju odnosno u okviru, uzimaju u obziru okviru nekih propisa vezanih i baš direkno i konkretno za koncesije koja su to tjela koja vrše dodijelu na kraju koncesije na osnovu tih dozvola. Hvala. Kako dolazimo do tog pitanja koje sam već pomenuo gdje se voda smatra javnim dobrom u odnosu na privatno dobro. U Šveckoj se smatra privatnim dobrom, privatnim resursom koje je vezano za zemlju. To znači da vam treba dozvola nekoncesija. Koncesija je drugačija. Koncesija je pravo korištenja nekog javnog dobra. U ovom slučaju ako ste vi i vode i onda dobivate dozvolu to je zakosko pravo da nešto radite, ali možete modificirati tu vodu i imate uticaj na taj način na druge. U takvimi slučajvima se obratite sudu i u Šveckoj se sad to radi u skladu se zakonom okolišu što je dio normalog pravnog sistema. Da imate odluku suda i dobodite je u pitanje, onda idete na drugu instancu a to je viši sud za okoliš. Ali ako i dalje to osporavate idete na vrhovni sud Svecki koju donosi konačnu odluku. Dakle, ovo je sve u okviru pravosudnog sistema, samo jedan dio. Na kraju sud je taj koji odlučuje šta vlasnik može raditi sa tom vodom i znaje dozvolo. A ranije prije 50 godina bio je to sud za vode, posebno sud za vode. E ključna stvar je da te dozvole su bile neograničane, nisu ima ale bremenska ograničenja, moglo se to mijenjeti, ali morali ste imati aktivnu intervenciju nekog drugog koju mora donjeti sve dokaze da bi se promjenilo. Ali sada se to mijenja u ovom, novom procesu gdje je prebačen ter dokazivanja na koristika sada. U narodnih je 20 godina se sve odvijati u skladu sa zakonom u zemljištu i okolišu i zato će prebati sud izvati odgovariče dozvole. E hvala Peter na dodatnom pojašnjenju. Narodna pitanja koja imamo nekoliko narodnih pitanja odnosi se na Hrvatsku pa i u ovom momentu nećemo ničitati da ne trošimo vrijeme, ona će svakako bit prosličena kao što smo rekli, a imamo pitanje za Petera. Dali gospodin Rudberg ako može da kaže, ako znakolika je prosič nakon cesijska nakna da u Švetskoj poproizvedeno megavatu električne energie. Ove istos odnosi za Hrvatsku, ali ćemo zamo od Petera ako ima informaciju ako znak. U Švetskoj ne imate naknade za koncensiju, nego imamo taksu porazna immovinu taksu, ako imate hydro elektrano, imate dakle taksu na to postrojenje koje radi, a to je dio tog ugovora. Hydro elektrane plačaju prilično visoke poraze, sovzirom na to da su vrlo profita profita bilne u tom sporazumu od prije nekoliko godina došla je dakle do tog dogovora na političko nivou kjeli su da daju prosticaj plasnicvo hydro elektrano da ne bokiraju napredak, dakle rekli su smanjećemo vaš poraz sa na 0,5 posto proizvodne vrijednosti i tako da nema zapravo naknade, koliko ja znam, nego taj porazna imovinu na mala piter narednih nekoliko pitanja je vezano za stanje kod nas, Fugosnih Hercegovini pa ćemo sada trenučno preč preko njih nastavit ćemo sa pitanjima koja se upuće na piteru i gospodinu Brufao dakle vezano za gospodi na Brufaa pitanja i za njegovu prezentaciju kaže se vezano za prezentaciju sora Brufaa u dijelu javne potrošnje vode u slajdu, vodna dozvola je izjednačena sa koncesijom dali je to bio problem prevoda ili je to tako u zakon fala ja smatram da, ja mislim da je to pitanje za mene ali nisam čuo prevad na englijski ponovećemo u dijelu koji se odnosi vaše prezentacije koji se odnosi na javnu potrošnju vode u slajdu je vodna dozvola izjednačena sa koncesijom jeli to bio problem prevoda ili je to tako zaista i u zakonu dakle dozvola i koncesije u špani ja se izvinjavam ali ja ne imam prevod na englijski pitanje gravar gravar engles engles ah ok je asmik na premišljom do hostu dozvalu za krištu ja se izvinjavam ja se zaista izvinjavam naravno možemo li zamoliti informaticu podršku da za profesora profao mogući pristup da čuje prevod na englijski jezik da je dozvola imam ovu list pitanje ali ne mogu profesora ja bih pročitala pitanje na ja se izvinjam možemo li ovu nekako riješiti da ja pročitam na engleskom evo probacu ja bih pročitam na engleskom evo probacu ja evo probacu ja evo probacu ja evo probacu ja evo probacu ja evo probacu ja biti jasn. profesor Brufau ja ću pročitam po komentu na engleskom pročitam pitanje na engleskom pročitam pitanje na engleskom u vašu je prezentacija u vašu je prezentacija na jedne slajgru u vašu je prezentacija u vašu je prezentacija u vašu je prezentacija u slajgru u naštenje vode tih vodna to nvola je izjednačena i da je to vešak odlega i da je to zakoska odlega da se vodniko osvorila kumcesium U principu je u Španii vodna dozvola i koncesija na vodu i sta se zarisi od korištenje vode. Dakle, koncesiju, sam koncesija za vodu znači da će se voda nasaga pretvarati u energiju ali će se koristite za podjev privredu ili za neki urbani usvrhu. A imamo nešto drugo što se zove od obrejnje kao za jedan niži nivog korištenja vode što jednostavnije pribaviti i jednostavnije se izdaje privatnim predruzećima i privatnim korisnicima. Ali občenito je koncesija i vodna dozvola genetistu, generalnu občenitur. Thank you very much. Pao vam. If we still have problem, I would continue the next question because we still have a question for you. Pa ću evo nastaviti probaču da nastavi najgleskom. Ali ja sam evo pritisno ovo dume koje kraže prevod na engleski. Great. Onda ja ću za malo prevodio se, ja ću pročitati pitanje. Then I will read. Kako se sada trenuto kontroliše nezakonito korištenje voda i jeli ta oblast uređena u špani? Oh, that's a very good question. Kontrola korištenja voda je u špani. Imamo evidenciju brana. 1200 brana u mojoj zemlji, veliki brana. Imamo oko 3 miliona hektara koji se navodnjavaju iz 1000 i 1000 načina. I nezakonite skrivene upotrebe. Ponekad uspjevamo kontrolisati na birokratki način, dakle vođenjem evidencija, registara, javni upis prava na vodu i slično. Imamo i vodomjere, dakle, instrumente koje postavljamo na kanale, u kanale na prane u cijevo vode i slično. I takođe imamo satelijski snimanje za kontrolu korištenja vode, ali je problem u špani provetba zakona o vodama. Nemogu se sjetiti, ali mislim da oko više od 100.000 hektara u jugo-istočnom diru španii se koristi navodnjava nezakonito. Takođe postoji tržište za nezakonito korište inje vode. Stvarno tržište sa čevo vodima, sa navodnjavanjem čelih polja i mamo celje regije blizu. Jugo-istočnom diru španii je vrlo je teško dokontroli sati, a problem je da zapravo zajednička politika za poljub privradu podstiče ovo nezakonito korištenje. Lokalni organi ne želi da kontrolišu korištenje voda i na primer uopće se netrude da zatvore nezakonito korištenje vode, blizu, načinalnog parka koje narušava okoliš. Dakle, prema zakonu o ribarstvu je donesen početkom XX vijek, šuvijek se o rješenjima tog zakona raspravlja, ostavljenje period za provedbu zakona, me čutim korisnice zakona ne poštuju ni osnovnih zakljave. Na primer u proizvodnih hitroenergije, lećenergije iz vode, ponekad se obračamo nacionalnoj komisi, državnoj komisi za korištenje vode i tražimo da provjere način i opse korištenja vode, dakle, na matematički način, da provjere korištenje u opiru, koncesija i kori koji energije dobivaju od vode, koji koriste. Hvala, mogu li ja samo vezano za ovo jedno potpitanje postavit, ovo je vrlo interesantna stvar za nas, prof. Brofa, ako može samo da nam kaže obzirom da ste govorili o ovom problemu sa poljoprivrednicima. Možemo reći u stvari da se to, ovi problemi koje ste navili, da su oni baziraju na tome da pod jedan ne postoji baš jaka intersektorska saradnja iz međusektora voda i poljoprivrede, da inspekcija ne radi efikasno, da nije efikasna, da kazne, odnosno sankcie se i u špani ne primjenju baš dosledno u ovakvenj slučajima. Hvala. Konekad je gotovo nemoguće provesti zakon u mojoj zemlji u pogledu korisika vode. Kao što sam prani pokazao u nacionalnom parku Donjana, koji je najzaštičenije podruće u mojoj zemlji, u Andaluziji, na jubu, imamo veliko močvarno podruće. U samom parku imamo hiljade nezakonitih vrela, bunara, znači, i oko parka istotako. I oni se koriste za poljoprivi. A nakon desetogodišnje kampanje i angažmana tužioca mi smo zatvorili samo 77 tih bunara od hiljadu, a to je vrlo mali posto tak morate priznat. Konekad je tu vrlo teško. Hvala velika na ovom pojašnjenju. Naravna pitanja su u glavnom vezana za hrvatsku, pa ćemo preč preko tih pitanja, naravno, odgovorića s tici u naravnim danima. Imamo jedno pitanje vezano i za Španje, i za Švedsku. Napisano je na engleskom, pod zvolutim, zapračitam na engleskom. Is there a public review in Spain? For a lot of problems. And how long the public review lasts? S osubama koje bi mogla biti pogodžene izdavanjem te dozvole. I postoji postupa koji mora kroći o nekoj traže izdavanje dozvole. Nesam nisam zaseguran u pogledu vremena, ali postoji razlačiti korace koji su predvijedni, morate objaviti, morate pozvati, odgovorića tere na vregivnalom nivou. Takođe trebate informisati predstavnike države i vlasi. Oni moraju biti obavještani. Kad govorimo o izdavanju novih dozvala, proces je prilično dobro uređen, ali se ne izdaju te novih dozvole u Švedsku koje vidjećemo. U buduće sa klimatskim promjenama, ako budemo morali početi razmišljati o navodnjavanju, nas ne brinu u novi, pro dozvole nego o ne stare koje su još nas nazi. Što se tiđe novih dozvole? Imamo dobro uređen proces i imamo jedan predmet presedan od Omdusman. Švedska je jedna od zemalja koja pritisa na Evropsku uniju s ciljem unepređenja transparentnosti ovog procesa i mogućnosti za interesirani strana da intervenišu o ovom procesu. Riječ Omdusman je švedskog porijekla, dakle to je nezavisna osoba koja može vršiti nadzor nad nekim procesom ako držam i o organi se ne pred državi pravila. Dakle Pedro, dakle to je najveći problem, da ne su špani, na koliko dugo se može izdariti dozvola. Imamo prelazni režim, imamo i stari, zapravo i novi. U starom režimu oni se oslanjaju na kanonsko pravo i zagovaraju trajne dozvole. To su dozvole koje je monarhija koš davala vlasnicima zemljišta. Te trajne dozvole su skračane na periodu 99 godina i prema zakonu iz 19. stolječa. 1879 je donesan taj zakon o odvoti i trenudno, 85 trenudno važaći dozvola i da to prema ovom zakornu i prema tim dozvolama korisnici mogu koristiti vodu do 99 godina. Onda je to smanjemno na periodu 75 godina, 1985. A problem je nastao od kac je to racuna od 1985 ili od perioda kada je izdatan dozvola možda pri 100 godina. Vrhovni sud je pri nekoliko godina donio odluku presudu da sve ove dozvole trebaju ostati na snazi od prvog dana kada je počela eksploatacija. Dakle, 99% hydroelektrana ima dozvole koje su istekle i koje su počeli sa eksploatacijom u prošom videu. Prvo rješenje koje se predlažu, jeste rušenje. I sada imamo taj problem. Ima još drugi problem. Centralni dio Španije zapravo tu nema mnogo ljudi imamo mnogo voćnjaka i drugih dobarakoje su napuštena. Što stvara drugi problem. Dakle, vodne dozvole su na snazi ali su i manja i ti. Ta postrujenja napuštena je većina stanogništva je preselilo u regiju Madrida i drugi gradova a sve osto podreće su ostala prazna. Dakle, sada imamo maksimalan period na 75 godina občento i sada je praxa da se nedaje više od 40 do 50 godina za iskorištavanje za hydroelitrane a sada imamo stotinu napuštenih malih, manjih hydroelitrana i igrana a s obzirom na subvencije i na profitodilu sada hydroelitrana to biše nije tako lukrativem osal. Sada mi smo srušili neko reko malih i tri velike brane hydroelitrana u španii u posjednje vrene. Ja se nadam da sam odgovorio na vaša pita. Sada imamo ponov o pitanje izvezane iz Španii, iz Švecku. Ja ću opet pučitati na engleskom da bi ovo dobar i preod. Is there a so called self in the procedure of issuing concessions in Spain and Sweden and is there a legal mechanism to regulate the number of self-initiative offers deplete a certain natural resource that is very favorable za nekom resursu. Bojim se da nisam razumio pitanje. Možete ali pojasniti šta je to samo inicijativna ponuda? Ja bih sam mohla gospodu koja su poslila pitanje da... Mogu ja da pojasniti način u slučaju da neka interesna strana želi da eksploatriše neko prerodno dobro za nije već raspisanja mi pozivili tender može samo da podnisi inicijativu za pokretanje procedure odnosno za damanje concessi. To je veratno, na to se verovatno mislio koji sam inicijativ ne ponude. Očesti? Dobro, u Šveckoj opet se vraćamo na razliku da se boda smatra privatnim odusna i javnim dobro. U Šveckoj je privatno dobro. Tako da ako želite samo stavno inicirati da uradite nešto sa svojom vodom, počinjete proces ostvarivanja kontakta. Tako je to predvijedno zakonom okolišu. Ako govorimo o hydroelektrane, imam na mojoj zemlji i bilo bi super da napravim tu hydroelektranu. Onda oni kontaktiraju lokalni, odosno regionalni organ koji je nadležen za to i počne se proces informiranje svih ljudi koji će biti pogodjeni na neki način tom promjenom i morate ostvariti tu formalnu radnju, pozdvati pozive, morate dokazati šta planirate i omogućiti tim ostalim stranama da iskažu svoje stavove. I onda ta osoba koja želi dobiti dozvolu obrača se sudu. Sudu za zemljišta i okoliš. I predstavi tu svoju ideju sudu, ovo je odlučna idea i onda se pozdrovu javni akteri koji či je zadatak da brane javni, odnosno državni interes i zastupa organe na sudu i postavlja pitanja, zboru čega to baš i nije dobra ideja. I također imate i javnost, odnosno nebladne organizacije koje ima se da je mogučnost da zaozumu stav bezano za projekt. I na kraju se donosi odluka, sud donosi odluku može se naravno ułožiti žalba višem sudu za okoliš, a ako i tu se pojavi nekoj jako važno pitanje može se ići na vrhovni sud Švecki što naravno dugo traje. Tako bi to išlo u Šveckoj. U Švanjelskoj one ko traži dozvolu, ja sam zaborove spomenuti, studijutica je na okoliš i dozvolu, urbanističku dozvolu i korištenje za industrijske, odnosno pođoprivredne sverhek. I onda se obraća vodnom organu prije stupanje na snagu direktive o habitatu nekih od tih dozvolu su odbijene, ono su nakon stupanja na snagu toga, na su odbijene i oni su sada išli na čakih do vrhovnog suda da se ukinute odloke posebno zbog problema sa zakonom okolišu. Ako se sjećem blizu francoske granice i postoji velika brana koja je dobiva subvencije u skladu sa pođoprivrednim politikama to je odbijeno zbog šteta i prošak i štete po rijeku. Zato što tu žive neke brste koje posebno zaštite nediritivom ostaništima. Positivna procina utica je na okolišu izdata 1929, a onda je počela borba pred sudom nakon 3 godine i ona je dovola da odbijenja tog velikog projekta problem je što su te sve brane već izgrađene ili su već u fazi izgrađenje i sada su španski sudovi neskloni da za ustave na samom početku te radove. Problemi će se pojaviti šta će biti s njima kada projekac bude proglašen nezakonitim, a brana je već izgrađena. Poče mohli onda urušiti brane. Pedro, ocitio se me na još jednu pročenost, utica je na okolišije i u švedskoj dio, potrebne dokumentacije za predstavljenje projekta sudu. Zahvalijem se na odkovorima. Svijednje če pitanje je pitanje koje je vezano za javni interes za zahvatanje voda u stvari. I pita se koja je doňa granica od koja nastupa javni interes za određeni zahvat, odnosno na osnovu na kojih pokazatelja se donosi odluka da je neko korištenje vode u občem interesu ako koncesjonar nije subjekt iz javnog interes sektora. A pitanje je upusteno po... Pogoda smatra da može odgovorite dobro. Ako meni onda dopustite ja biti? Pitanje je javnog interesa. Jednostavno. Javni interes izgradnje golf terena u prirodnom rezortu, u prirodnom rezervatu ili da se voda koristi za poljoprivredne svrhe ekonomski rezultat, investicije u turističke promjene ili u poljoprivredne promjene. To su prava. Ali u skladu sa zakonom o vodi imamo jednu niz upotreba vode. Prvo je komunalno upotreba za pića, odnosno za kanalizaciju, potru slijede poljoprivredna, industrijska, turistička, prezvodnja energija i tako dalje. Pitanje je da se napravi zeleni golf teren u spani, koji profita milni ekonomski nego da se navodnjava šećerna repa, polja sa šećernom repom, koja je subvencionirani proizvod. Fabrke šeća, dosta njih se zatvorelo zadnji godina i to je najvažni razlog. Zato što se najbolji, potreba svoj sločava sa alternativama. Gatze radi o javnom i tjere su zaštite okoliša da se su protevi izgradni velike brane. Taj se problem sadrješava zato što okolišne u udruženja građana mogu uložiti žalbe na ove projekte. Nemorate imati poljoprivrednu imovinu ili industrijsku imovinu i interes u tom smislu da uložite žalbu. Košto je generalna pravo pristupa pravdi, odvrsta pravo suđu, što je generalno pravilo. I Evropska Unija i Španija neke bukotrebe nisu tako profite bilne, nego su propastu ekonomiskom smislu. Ako bi smanjili uvencije u poljoprivredi, možda bi 25% nezničamce sada koja je to bilo ekonomska studija o poljoprivredi u Španiji napustili bi 200.000 hektara u Španiji, jer nisu profita bilne bez subvencija. Cimo o šećerna repa, duhan, kukuruc, pšenice. To je problem. Sa tim vjavnim interesom. A la mnogom? A glavni problem, kada se radi upotrebi vode i zaštita vodnih staništa je pod zajedničkom poljoprivrednom politikom. Ako se ja mogu nakratko uključiti, mislim da je ovo pitanje vrjedno milion dolara koji je javni interes i kako odlučiti, kako donjetite odluh i opet nas vraća na moju prezentaciju kad govorima o indikatorima. Nasojimo u svojiti naučni pristup. Ovo je bolje najoptimalnije rješinje koje će izbalancirati sve te stvari kako bi mogli donjetiti racionalno i objektivno dovol. I mislim da moramo prikvatiti za to, nećemo imati taj podpuno racionalan sistem. Ima ćemo uvijek različite, interesi, imaćemo rasprave, konflikte i u pozadini toga. Eropska unija to nije našla rješenje. Mi imamo kontradiktorne subvencije. Imamo subvencije koje nisu u sladu sa zašto to bokoliša, ili imamo subvencije po direktivi o električno energiji. To je zaista kompleksno, ne možemo pronaći to savršeno rješenje koje će nam dati odgovore i indikatore. To je jedan brkan proces u kojem smo sada uključili. Mogli da nešto dodati? Avo, još je na stvar, u industrijskim terminima rije možemo koristili rijeke za poljoprivrednu industrijsku proizvodnju. A sada i koristimo za proizvodnju bio diversitetu, to je nova rječenica koja imamo rijeke i akvifere ne da bi ostvarili profit nego da bi osigurali bio diversitetu. I sada nije jedna kompanija Miko nije stupio u neku generalnu aktivnost da dobi ju bilo jedna akcija da se prikupaj novac za te svrhe i niko nije odluči u lagati, jer nije profitabilno. Hvala. Imamo sljedeći pitanje, odnosno dva su pitanja o pročitacu oba dva na engleskom mjeseku ako je drugo prezvet bio već razpravljali. Prvo, koliko je u spješno pogadrika, odnosno, korita rijeke po isteku i kakvi su planovi u tom kontekstu u Šveckoj i Spanii? I dali postoje dugo ročni planovi u tom kontekstu u Šveckoj i Spanii. I drugo pitanje je za investers, kako su kazne ako investitor ne ispoštu u Šveckoj. I koliko su inspektor, kada proviravaju predazavanje, dali postoje prikupaj, na neefikastnosti inspektora. Dobro, mislim da se opet vračamo na ono što smo čuli o dali ide, o hrvatskoj. Mislim da je to nešto što vi trebat odgovoriti i sve evropske zemlje, transpozicije, implementacija i izvršenje. Mislim da je neke stvari lakše, neke implementirateli, onda je problem to primijeniti u praksi. Sve je relativno govoreći, imamo dosta dobro vladovinu prava i ljudi glavnom poštuju presude, odluke koje se formalno donesu. Ako govorimo o uspješnosti napora restauracije, obnove, kada uklonite neki objekat, morate imati na umud, da do sada nismo imali uklanjanja, jer su dozvole važile za uvijek, tako da je jako malo urađeno, ono što je urađeno je urađeno, ali je to bilo jako malo. Tako da je gotovo nemoguće obnoviti rijeku ako se ne složi proizvođača električne energije. I to je teško uraditi. Konekad se možda može desiti, imamo neka područa i dobije se jako puno javnih sredstava da se to uradi, ali to je mali udio. Ono što se sada trimječuje, imamo jedan realni plan u šveckoj, gdje se kaže, dobro, trebamo izjednačine izvaditi, oduzeti te ekonomske dijelove. A imate još uvijek puno emocijalne vrijednosti. Dosta ljudi imalo vlastite, brane prije toga su njihovi roditelji i mali bodemice koristili su tu bodu i imaju emocionalnu povezanost sa proizvodnjom električne energije i to se ne može ukloniti. Ali se mogu ukloniti te ekonomski potica i to je ono što je sada odlučeno. Možete dobiti 90% gubitka iz ovog fonda koji sam obješnjavao. Morate im primijeniti moderne odredbe pro zlabodu i to će koštati 100.000 eur. Dobiju 90.000 povrata, ili ako je 10.000 dobiju 9.000 povrata istog fonda. I kada se donese odluka, ona će se implementirati. Pitanje doći do te odluke. To se odnosi u odrećnoj mieri da se vidi u hrvatskoj i u Španii svi ti novi zakoni koji su međusobnosti protstavljeni i ne koordiniraju jako dobro. I zato smo mi u Šveckoj. Imali smo taj stari zakon, 1918. I onda je rečeno da moramo u svojiti nešto novo. Moramo napraviti revizionoga svega. A sad primijenijemo evropsku legislativu na sve. Tako da se sada prozi kroz sve proizvodnji električne energie i panira se da će se to urade u narodnih 20 godina. Dakle, počinije se ne od svamog početka, nego se pregleda sve što je uratjeno ranije. Pa se revizionog stari svega smjita je učinjeno da učinjeno da učinje se revizionog stari učinjeno da učinje se revizionog stari Žeško uraditi to sa naciju jer se sve mnjenja, nisam okoli što mnjenja, a voda se može oporaviti vrlo berzo. Nemamo dugoročni plan za sa naciju voda, imamo vrlo konkretne hidrološke planove, projekte i želju ja da provedemo sa naciju voda, imamo na nacionalnom nivou program sa nacije rijeka, što zapravo koji nema dobro finansijsku podlogu, ali dosta je toga urađeno, imamo rijeku na franciusko-portuvalskog granici, imamo stotinu brana koje su uništene i to je urađeno vrlo brzo i vrlo jednostavno. I poduzete su mjere za sprećavanje poplava, kako bi se zaštitili gradovi i sela. Što se tiče drugog dijela pitanja, o kaznanima za korisike koji ne poštujte ropise u 90% skučajeva nije bilo nikakvih rezultata kažnjavanja. Ako izračunate rizik da ćete dobiti kaznu, ako nastavite da ne poštujete zakon, to je nekad mnogo profitabilnije nego da poštujete zakon. Tako da u dosta slučaje kazne nisu efikasne. Prvo brlo je teško kontroliti korištenje vode, kao što sam već objasnio. Ako odvagate šta se više isplati da pravo veći na njih odluči da nastavi raditi nezakonito i da se sluči sa kaznom, radi je nego da poštuje zakon i da ima negativan učinak u smislu prihoda. U Španii imamo mnogo problema naročito kada je riječ obranama hydrocentrala sa instrumentima sa pristupom internetu, pod kontrol, a vrlo često i imamo problem sa osobljem. Vrlo često imamo samo 2-3 inspektora koji prate provođenje dozvala. I vrlo je teško prvo kontrolisati, a onda i podnijeti krivičnu prijavu zbog nepoštivanja zakona, podnijeti vjavu čudu i vrlo je to složen proces. Ne bih rekao da je neefikasan, pristupali je problematićan. Imamo jednu publikaciju koja se odnosi na Donjanu, Španii, Australiju i gdje su navedene upravo ti aspekti rizik od kažnjavanja ili nezakonit rađ. Čuo sam za te navode da se vrežim u potrebe vode nepoštivu Španii, ali situacija je tako. Hvala vam, gospoda velika, mi smo već probili termin za kraj ovog workshopa. Ja bih chtila zaista iskrajno da se zahvalim našim panelstima, jer su nam ja se nadam otvoreli oči u mnogim pravcima. U principu, mislim, čuli smo mnogo pozitivnih primjera, ali smo čuli i negativne primjere. Dakle, možemo se u principu vratiti na ono što je bilo na početku prezentirano, a to je da kada dođemo do koncesije i da ove problematike i korištenja vode u stvari, da je to vrlo kompleksno, sensitivno i možemo reći vruče pitanje svugdje, da ono nije jednostavno i da ne postoji optimalno rješenje. Ono što možemo reći je da su samo na čela ona koja treba da nas vode što optimalnom rješenju. Dakle, vladavi na prava poštivanje zakona, eulegisvative, transparentnost, to je vrlo važno i poštivanje zakona. To kao što smo vidjeli i u nekim drugim zemljav, i u zemljama, evo, sad i u Šveckoj i u Hrvackoj i u Špani, vidimo da imamo problema oko toga, ali je bilo vrlo koristno čuti vrlo konkretne primjere i ja se još jednom zaista zahvaljujem panelstima. Nadam se da je učestnicima bilo interesantno i da su dobili mnogo koristnih informacija. Ja bi završila ovoj naš webinar sa jednim komentarom, koji mi se dopao, možda, zato što sam ja, što se ja slažem sa ovima, a to je da je posebno i interesantno bilo u prezentaciji profesora Pedra, da konstatacija da nakon isticaňa dozvule dolazi do rušenja brane, odnosno može doći do rušenja brana i vračanja rijeke u prvobitno stanje. Dakle, to je stvarno nešto što onako je teško zamislivo da se dešava, ali evo mi smo razgovarali o tome i gospodin Pedra je još nakon toga nekoliko puta to je pomeno. Sva ostala pitanja koja su bila vezana i komentari za našu zemlju, za hrvatsku, biće vam dostavljena, mislim da je kolegica svjetlana već na nekaj odgovorla koja su bila upučena njoj. Mi bismo trebali sa ovim, završiti ovaj naš webinar, nadamo se da vam je bilo koristno i da ste koristno iskoristili vrijeme, a našim panelistima se još jednom zahvaljujem na zaista velikom trudu i naporu da nam približe ovu problematiku iz svojih okruženja i z Evropske unije. Palavam vam puno da ojđenja je prijatno. Ugodam vi... Da ojđenju. Thank you. It's been a pleasure. You're welcome. Pleasure to. Thank you. Palavam.