 God morgon mina vänner och mycket varmt välkomna ska ni vara till dagens seminarium mot 2030 ledarskap i en ny tid som arrangeras av Stockholm Environment Institute och Världsnaturfonden, VVF. Jag heter Mia Oda Bass, jag är ekonomi-journalist i botten och har jobbat på SVT och Svenska Dagbladet i många år. Jag har modererat har jag också gjort länge, inte minst i de här frågorna som har varit heta under många år nu. Idag ska vi fördjupa oss lite i vilket ledarskap vi behöver för att nå målen i Agenda 2030. Vilket ledarskap behövs från olika sektorer och hur ska vi göra för att nå dit med flera väldigt spännande personer. Och tillsammans med er förstås, vi vet att ni gillar att prata och diskutera och reflektera och det ska ni få möjlighet att göra. Så vi kommer att ha lite presentationer här inledningsvis och sen ska ni få prata med varandra litegrann och också med dem som har presenterat på scenen. Vi börjar med att hälsa arrangörerna och välkomna upp Johan Kylenskärna avgående vd för SI och Håkan Vitén som är generalsekreterare för Världsnaturfonden. Välkomna en applåd till de här herrarna, hej och hej och välkomna till ert eget seminarium. Johan, det här är tredje året i rad. Ni gör på det här temat tillsammans. Varför är det här så viktigt? Ja, det gör det nog. Ny aktör och framförallt de näringslivet spelade en väldigt viktig roll för att vi skulle få dem här avtalen på plats. Nu är det ju lika riktigt om vi verkligen ska få verkstav att de här aktörerna fortsätter att driva förändring processerna och frågorna. Det handlar väldigt mycket både om näringslivet till stort och individer. Vi tycker att det har varit väldigt roligt att ha den här kombinationen tillsammans med Världsnaturfonden och någon näringslivsaktör i år är Iva och vi är här. Vi har haft andra tider i Hansen, Skolan och Skandia. Jag vill faktiskt bara jättekort passa på att tacka Anna Nordgren och Mats Landén från Världsnaturfonden och Anna Lövdahl från SI som har varit med och anordnat det här. Ja, men det gör vi. Hon skickar fram det bakom. Det är de som ligger bakom mycket av den här agendan. Håkan, vad säger du? Vad ger han ingång i det här? Nej, men alltså särskilt just dagens tema också med ledarskap. Det är ledarskap som avgör om vi kommer lyckas eller inte. Då tänker jag inte bara på högsta ledarskapets ledarskap, utan ledarskap på alla nivåer. Det är personlig ledarskapet som ska måste genomsyra allt vi gör. Därför är det här viktigt varje år, men det känns nästan extra viktigt i dag när vi pratar ledarskap. Det menar jag verkligen på alla nivåer. Johan, jag vet att du var på det här Makon's One Planet Summit i Paris toppmötet där. Apropå ledarskap som Håkan nämner här, det här klimatledarskapet har ju pratats mycket om. Trump som hoppar av och vem tar bollen och så där och Makon har ju rakt upp handen. Hur ser klimatledarskapet ut i dessa tider? Det som bara är spännande och det som fortsatt visar den här kraften framåt. Det var oerhört många representanter från städer, från näringsliv, från regioner, alltså andra aktörer som drev på. Men det var också intressant att lyssna på de här olika sessionerna. Jag gick dels på de sessioner som mer handlade just kring näringslivet, jobbade med de här frågorna om städer, jobbade med de här frågorna. Och sen var det då en politisk sektion som ledde som Makron, där väldigt många statsöverhuden och andra politiker, bland annat Stefan Löfven också. Det var slående ändå att se förändringar som jag tycker man såg i den diskussion som handlar om näringslivet. Därför att de pratade fortfarande mycket om naturligtvis vad näringslivet måste göra. Men det som också var spännande var att väldigt många vd-ar vågade stå fram och prata utifrån sitt eget perspektiv. Jag vill uppnå det här. Jag har ett ansvar. På den politiska sidan ser man inte det, utan det är fortfarande väldigt svepande. Det är väldigt få, tycker jag, politiker som ställer sig fram och säger att nu måste vi gå längre än vad vi står idag. Och det är viktigt. Så det det beskriver är att näringslivet har tagit ett kriv fram. Och Johan Rockström brukar ju också säga det, att politiken ligger lite efter här i ledarskapet. Håller ni med om det, Håkan? Är det så att näringslivet nu har steppat upp här? På något sätt. Satt lite blåsampa på framför allt näringslivet. Så att jag ligger mycket i det. Men nu känns det så att man måste ju växle, köra här näringslivs och samhälle. Och individer förstås då. Det ligger mycket i det, men det räcker vi absolut inte. Nej, det räcker inte. Och vi pratar ju mycket om klimatet här, men jag vet att du hellre vill se frågan ännu lite bredare, eller hur? Johan så får jag fråga sig. Vad är det för tidsperspektiv vi har för ögonen som ledare? Och ledare på olika nivåer igen då? Vd ägare. Har vi verkligen gått till botten med, vilket tidsperspektiv vi har för ögonen? Om det är aktiekursen eller kvartalsrapporten? Eller här, vi måste halva er varje kvartal. Och det tycker jag att vi måste riktigt gå till botten med. Vad är det för tidsperspektiv vi har? För det är ingen som inte vill att vi ska hålla vård inom den här tiden vi har på oss. Du menar att det är lätt för företagsledarna att säga så här, att vi ska leverera en lönsamhet här som är x% den fjärde mars. Och sen ska vi göra lite för klimatet också, men det är inte så. Ja, så vi kanske gör lite grann så här på den här målet. Men vi måste fixa den här först. Vi måste fixa lönsamheten först, och sen. Och då vet vi att det blir inga grann som en satt. Så att varför inte liksom satt om ännu? Men låt mig bara säga en sak till också, det är att vi hamnar ofta i att prata SDG och håller på i ett små. Så hamnar vi ofta i just klimatfrågan, som är en ödesfråga. Men låt oss inte glömma bort att det som vi står precis för dörren, även om vi ser klimat förrän vi här just nu, det är ekosystemet. Det är ännu mer bråttomt över ekosystemet, så låt oss inte glömma bort det, när man har bort de insekter och så vidare. Einstein sa för nästa hundra år så att inga insekter så dör mest lite i de fyra år. Han har rätt till allt annat, så varför skulle han ta med det? Så låt oss inte glömma bort den bibliologiska mångfald med ekosystemet, för här är företagen näringslivet precis lika viktiga. Håller du med om det här ledarskapet, att det ändå blir även om näringslivet kliver fram, så kanske man gör det mer i orden i handlingen nu? Jag håller med om det delvis. Framförallt därför är det så viktigt att våga också diskutera om frågede och ledarskap. Det handlar också om att gå utanför det som känns bekvämt. Jag tycker att det är intressant med både ekonomisk forum som är just nu, det kallas globala elitmötet. De träffas år efter år och pratar år efter år om alla globala risker. Då frågar de sig på något sätt indirekt vem ska göra någonting åt det här. De är ju där, 2 000 av globala ledarna. Om inte dem kan göra någonting, vem ska då göra det? Det som är intressant är att i global riskreport i år igen så hamnar alla miljörisker högst upp. Det är mest andra rikare, störst impact. Och sen finns det de mer sociala dimensionerna som hamnar lite längre ner. Och fram kommer samtidigt med rapport som pekar på att 80% av den ökade, förmögenheten i världen hamnar hos den rikaste 1% Och det här är en näringslivsfråga också därför att mycket av den politik som förs runt om i världen som innebär att vi får den här snéa fördelningen mellan resurser. Den handlar väldigt mycket om näringslivet, eller gentemot politiken också. Så finns en mörk sida hos näringslivet som handlar om fördelningsfrågor, lönestruktur och så vidare. Det här och korruption, det här måste näringslivet också våga prata för det är en lika viktig del av Agenda 2030 och vi lyckas aldrig med klimat och miljömål om inte också de här sociala dimensionerna hamnar. Den socioekonomiska agendan ska såklart vara med. Det här är en bra ingång till nästa talare. Så Johan och Kåkan, stort och varmt tack för dagens talare. Tack för vad vi spelade mikrofon på också. Lagom tills det var slut på talartiden. Hör ni om ni vill twittra så gör gärna det och det enkelt, hashtaggen är nämligen mot 2030. Så hashtagg mot 2030 häng med där i flödet. Precis som både Johan och Kåkan var inne på här så är det ju viktigt att ha stora visioner och att prata inte minst från näringslivets håll men också från politiken. Men det är ju om möjligt ännu viktigare att göra någonting. Och skillnad den här mellan att prata och att göra det är nämligen så att det hjälper inte att besluta om höga mål och fina policies. Det kan till och med vara ett sätt att slippa genomföra dem. Och det är inte säkert att total transparans och högsta ambitioner hjälper till med mest handlingar. Ibland kan det faktiskt vara bra med lite hykleri också. Nu ska ni få höra något som ni inte har väntat er. Så de närmaste 20 minuterna tror jag kommer ruka om lite grann så ska vi diskutera det sedan. Välkommen professor Nils Brunson från Uppsala universitet. Hej. Ja, det här får jag vara avad om vad jag kommer att tala om. Jag ska börja med två beslut som har med klimatfrågan att göra och det ena är det så kallar Parisavtalet för två sedan någonting. När man beslutar att ha en 15-åren så ska man ha löst det här problemet med klimaten. Och det andra beslutet är president Trumps beslut att om fyra år då frånträda det här avtalet. Den frågan att ställa här är vilket av de här besluten var bra för klimatet och vilket var doligt för klimatet. Många menar att det var bra för klimatet med Parisavtalet och att det var doligt med president Trumps beslut att det var doligt för klimatet. Jag ska försöka visa att det kanske kan vara precis tvärtom. För att göra det så så ska jag prata lite grann om det här med att vi som, vi lever i en väldigt komplex värld nu för tiden vi har väldigt många krav på oss det vi ska tänka på alla möjliga saker som ni vet hur vi själva har det, hur andra har det det är väldigt komplext man ska tänka på visst ett uttryck som säger man ska tänka globalt, handla lokalt ja det är inte lätt, eller hur det är mycket lättare att tänka lokalt och handla lokalt det här ger upp till en massa motstridande krav på personer på organisationer på stater och så vidare en massa krav som ofta då är motstridande om vi tar moderna företaget så ska det ge lönsamhet vinst, eller hur det ska ge sysselsättning det är inte precis något som ofta som går så väl ihop med vinsten det ska vara bra arbetsplatser folk ska kunna utveckla som personer på sina arbetsplats man ska bidra till god utrymme man ska bidra till tillväxtinnovationer framsteg i största allmänhet det här är ju väldigt svårt att få ihop är man bra på det enorma saker så kanske man inte är lika bra på de andra och det här har ju lanserats då som det här med att man företag har corporate social responsibility ansvar och såna här saker och det gäller egentligen oss som privatpersoner också att vi ställs inför de här väldigt många motstridande krav att vi ska klara av väldigt många saker som inte riktigt går ihop och det här är ju politik, handlar ju väldigt mycket om det att få ihop motstridande krav politik och demokratiska stater handlar ju väldigt om det att folk har olika uppfattningar då ska man försöka få ihop till här affär och få folk att hålla ihop trots att de har alla de här olika uppfattningar och därför har ju företagen väldigt mycket av politiken nu för tiden för politiken har man det längst erfarenhet men hur gör man då för att hantera den här svåra situationen för att medga ett motstridande krav ja ett väldigt bra sätt jag trycker alltid på fel ett väldigt bra sätt är att prata väldigt mycket moderna företag har att satsa väldigt mycket på kommunikation på informationsavdelningar informationskonsulter och så vidare där de berättar om hur bra företaget är och det har pratat ett väldigt lätt sätt att avspegla motstridande krav för att det är inte uppenbart att det är ena meningen strider mot vad man säger i den andra om man tittar på en modern årsredervisning så innehåller de i stort sett alla värden som vi kan tänka oss det är alltid från lönsamheten till hur folk har det på jobbet till hur man satsar på att det är bra för miljön att det är bra för oss i vidare gitarna och brukar aldrig finnas något ställe där de före ihop där utan till olika uppslag varje de var separata från andra och det där är ju det känner jag på politiken en politisk debatt exakt detta alla talar för sin vara så att säga och på något sätt får vi alla tillförställs att höra att vår favoritid är så att säga att bli representerad avspeglar i vad politikerna säger beslut kan också vara ett sätt att avspegla motstridande krav man kan redan omfatta ett beslut som gynnar en grupp ett annat beslut som gynnar en annan och det särskilt enkelt är att beslut är inte genomförs och där finns ju väldigt många sådana beslut som har den karaktär många beslut man talar om i organisationen i dag handlar om planer, mål polisis, värdegrunder och sådana saker då ligger ju inte alldeles omedelbart till handling utan man kan man kan ha miljöpolisik kan man ha arbetsmiljöpolisik så kan man ha rönsamhet polisik och så vidare och så vidare och det är ganska lätt ändå att på det sättet avspegla de här olika krav att försöka göra så att det tillfredsställer alla det är ju mycket svårare och dyrare ibland det är logiskt omöjligt man kan inte både sputsa ner och inte göra det så att säga och det är ju så att på den organisationen värderas inte bara utifrån sina handlingar utan de värderas också utifrån sina beslut och hur de pratar om ni tittar på hur man värderar företag till exempel så är det här alla de här sakerna är viktiga allt det här är nån slags output från organisationen de som man visar upp utåt och och det man kan till och med något gammalt exempel man kan till och med få pris för att man fattar ett beslut Stockholm stad för flera år jättemånga år sedan men de lev i årets miljöhuvudstalare och det var ju bland annat för att man hade fattat att det beslutet om att de skulle vara fossilfria 2050 så att det kan löna sig rent ekonomiskt och det är ganska snabbt så att säga så att men det är inte rätt det jag huvudsak ska prata om utan jag ska istället prata lite grann om att man kan också försöka avspegla motstidande krav genom att filja på prat och besluthandling det vill säga att prata så att det tillfredsställer en grupp ett intresse beslutas av tillfredsstället annat och handlas ens av det tillfredsstället tredje intresse och det kallar jag för hykleri då att man skiljer på prat beslut och handling och det där är ofta i situationer av motstidande krav ser ofta förutsättningen vad man ska göra att handla åt visståd är att man beslutar motsatsen där skulle man ju både besluta så det gynnar en ett intresse och handla efter det då skulle jag en grupp bli väldigt missnöjd de som inte delar det här intresset det är bättre på ett sätt att tillfredsställa flera intressen på det här sättet och beslut i sådana här situationer åt ett håll kan ibland vara förutsättningen för att man ska kunna handla åt andra hållet så måste man göra på ett sätt ja vad ska vi ta för exempel vi kan ta historiska exempel i svensk politik finns ju massor av det här för väldigt många år sedan så så skulle svenskarna ha en diskuterad motstidande krav när det gäller kärnkraft så att man tyckte att det var farligt med kärnkraft och så trodde man på den tiden att man behövde massa med el och det är motstidande krav man vill ha kärnkraft, men inte kärnkraft för att man tyckte att det var farligt och man tyckte att det var farligt och mycket riktigt så vann ju de alternativ som föreslod att man skulle bygga ut kärnkraft till världens största program per capita och samtidigt besluta om att lägga ner den det beslutet var antagligen förutsättningen för att man skulle kunna bygga ut kärnkraft det hade så starka protester att det inte hade gått för att att beslutet kompenserar handlingen så att de som kände sig oroliga för kärnkraften eller de som fick el och den här oro för kärnkraften fixade vi med beslutet är det hängande med ja men det här finns ju massa sammanhang man kan ta svenskneutralitetspolitik efter de andra världskriget var svensk vapenhandel och så vidare är fullt av de här sakerna det beslut och handling inte går ihop det handlingen möjliggör kärnkraftbeslut i motsattring men det finns ju bara mer banala saker än det nuvarande i regeringen ska vi väga i budget sammanhang all massa krav och bland annat så fanns det starka kropp att man skulle järnvägen ska bli bättre i Sverige men i budgeten som ligger nu så ville man inte göra det man ville satsa på lite andra saker men då beslutar man ju kraftfullt att man ska satsa på järnvägen nästa budget 2019 det är inte vilken regering det är och då känner vi järnvägen, vi känner oss lite trygga med det vi protesterar inte lika starkt förstår ni och skulle vi protestera så säger de naturligtvis att ja men vi har ju beslutat att vi ska satsa på det i 2019 okej och då som vi istället vill ha satsing på motorvägar eller vad vi kan ha för att säga att de är lite oroliga i beslutet naturligtvis och sen får de ju sin motorväg ja vad skulle jag ta andra för exempel Mexiko stad som är otroligt förena stad de har ju fattat beslut om att de ska vara fossilfria 2030 och det är en tagning förutsättning för att man ska acceptera det här de här föreningarna eller att det hjälper till att acceptera föreningarna och jag tänker att man har ett beslut att tänka själv att vi ska protestera mot föreningar i Mexiko stad så går ni till satsen och du säger det här är hemskt fint att stända med jag vill inte säga om jag fattar beslut vi ska vara precis fossilfria 2030 det är inte lätt att protestera mot det och på den sättet så kan alltså den här beslutet möjliggöra handling av motsatt håll då men det här är inte bara politik utan också i företag alltså har man miljöstörande verksamhet i sin verksamhet så gör det er moderier och sådana här saker så är det ju otroligt viktigt att man har en långa avsnitt om sin miljöpolicy i sin årsredovisning att man fattar beslut om att man har mål för miljön och så vidare alltså det går inte att smutsa ner om man inte beslutar om att man inte ska göra det men såna här organisationer som inte smutsar ner de behöver inte lägga ner så mycket utbräva när jag jobbar på handelshögskolan så så vi pratar nästan aldrig om den miljöpolicy därför vi smutsar inte ner möjligen inte lektuella miljöns smutsar ner men det var inte så att det inte är lika aktuellt i politiskt men däremot så blev vi anklagade för att inte vara jämställda vi hade bara en professor i professors kollegiet och vi var förskräckligt vad gjorde vi då då vi satsade på jämställdhetsplaner vi ancellde jämställdhetskonsulter folk gick jämställdhetskurser och så behövde vi aldrig anställa någon men utfann det insatsen där så hade vi haft tvungna anställda det gick att göra det mycket bättre tycker jag men det är en annan sak och mål mål är ju ett väldigt bra instrument för när vi ska prata om mål de är ju definitionsmässigt det är vi inte gör idag är du? så smutsar vi ner så har vi ett mål att vi inte ska smutsa ner har vi gynnar vi en grupp så har vi ett mål att vi ska gynna en annan grupp så ibland så kan det alltså fungera på det här sättet och att beslut åt ett visst håll då minskar sannolikheten för handling åt samma håll varför fungerar det då? varför kan man göra på det här sättet? för det finns ju en massa folk som säger så här att ja men jag bryr mig ut om vad organisationer och andra eller politiker beslutar eller vad de pratar om jag bryr mig ut om vad de gör då skulle det vara svårare att övertyga då för att det spelar ingen roll vad man beslutar då men förstår ni om man lär de här skeptikerna eller materialisterna så att säga vanlig beslutstid så kommer de fast avseende för vanlig beslutstid vår vanlig uppfattning om beslut det är att sannolikheten för en viss handling ökar om vi fattar beslut känner igen det så att om man tror på den teorin då kommer man fast avseende vid beslut för att man tror att beslutet kommer att öka sannolikhet för den handling som man egentligen är intresserad av det bara är att den teorin inte alltid stämmer utan det är en annan del som jag sa tvärtom och skulle folk börja tro på den här hyklerit teorin då skulle inte ut den teorin fungera längre och den teorin bygger på att man tror på en annan teorin förstår ni och det är också den teorin som propageras ständigt att sannolikheten för en viss handling ökar enligt den här teorin som jag känner till er så minskar vi sannolikheten för handling i vissa situationer då för om han beslutar åt det hålet så sprider inte den här teorin för då kommer den inte att gälla längre om alla tror på det här som jag säger nu inte på det här för mycket det här tycker jag i alla fall är väl viktigt att känna till att det kan vara så här för alla som vill alla påtryckningsgrupper alla som vill lobba för en bättre framtid ja där hade ni det ja det har blivit dyrma lite grann, eller hur hur ska man lobba om man är intresserad av en viss handling så ska man lobba för att den ska beslutas också i en situation där man vet att det är många som har andra andra idéer och andra krav eller kanske i tvärtom man ska lobba för ett beslut som går emot det är en handling man vill ha för då kan man ju till då kan det vara andra gupplar att tillförs att ha beslutet och min vitt intresse tillförs att ha handling jag vet inte det fanns längre i Stockholm stad ett beslut om att man skulle minska trafiken i innerstaden och och och sen och sen ökade det fanns jättelängre här beslutet under samtidigt så ökade trafiken i innerstaden då är frågan om ni var lobbyister skulle ni lobba för att fatta det beslutet en gång till det fungerar ju väldigt bra för om man var missnöjd med att trafiken ökas till politikerna sa det är hemskt, det ökar jag vill ha ett beslut om att det ska minska ja vad gör vi då så att det här är ett fall där en lobbyist som var för att trafiken skulle minska skulle lobba för motsatt med slut att nu ska trafiken verkligen öka då mobiliserar man motstånd då kan man kanske få stopp på det det kan man diskutera det intressanta är så att säga att det här det här är ett dilemma och det är ju lätt att det är ju lätt som lobbyist att falla i fällan att man alltid ska lobba för det beslut som man motsvarar en handling man ska och det är inte lätt för ibland så stämmer ju vanlig beslutstry att sannoligheten för viss aning ökar genom att man besluter om det men ibland stämmer den inte och då måste man fundera på är det handlingen man vill ha eller beslutet man vill ha åter till till den här frågan då är ett beslut om att fixa klimaten om 15 år är det någonting som ökar sannoligheten för att klimatet blir bättre om 15 år eller minskare att det är tepigt va det är inte självklart alltså det kan vara så att det är vanlig beslutstryg eller sannoligheten ökar att detta genomförs eller så är det tvärtom att de flesta som inte hänger med så mycket de tycker problemet är löst nu det här ska ju fixa att jag åker till Thailand för det som jag brukar göra för det här är ju fixa att det är beslutat om 15 år ska jag ondare se och och det här presidentens beslut och fronträda är avtalet om fyra år ja, ja det är dåligt eller bra för klimatet det här tycker jag det finns saker som tollar för att det var jättebra det satt ju verkligen fart på ett debatt i alla fall på tankar jag vet inte om jag missat det handlar direkt men det är så att det är fart på folk både i Kalifornien och Europa så att det är inte så så lätt att avgöra ja vill ni veta mer så kan ni läsa besluts i olika skifter är det en som är på svenska så ja tack så mycket för detta ni du har börjat morgonen med att komplicera saker om man ska det här var väldigt tidligt när du drar upp Trump har gjort någonting bra för klimatet och det här parisaavtalet kanske inte leder till det man trodde det är väldigt svårt att veta vad det är det är svårt att bedöma det är det ena eller andra och det är det som är det knepiga förallt ute har jag gjort lite grann att det här Trump var väldigt välgörande för klimatet, att det var jättebra beslut parisaavtalet, jag hoppas att vanlig beslutstyr gällde men jag tycker jag ser så många tecken på i alla fall i mina privata vänner men det här är ordnat förstår ni så jag kan fixa det professorns bedömning är helt enkelt har du gjort mer för klimatet än parisaavtalet ja, jag vill inte gå så långt jag är väldigt osäker på den här parisaavtalet men du, i det personliga ledarskapet vad ska man göra för att få något gjort jag tänker till exempel, nu är det en nytt år det är många som säger nu ska jag gå ner i vikt nu ska jag börja träna och det är bit 2018 och så fattar man en massa beslut och så har man träningskort och så har man dieter ska man helt bara strunta i det där man ska göra det istället istället för att besluta för att besluta om en polisi så kan man utföra polisens helt enkelt mer handling än ord ja, jag tror Nils kommer tillbaka i diskussionen och då får ni också ställa era frågor, men så länge tackar vi dig Nils Brunson med en stor applåd