 Jeg er også fascineret af genetikken. Her er et af de eksemler, som viser, hvordan man kan undersøge genetisk variation. Som jeg har hørt om allerede i aften, så er der mange forskellige metoder, og der er mange forskellige ting, man kan undersøge i Aarvmæsten. I det her studie har man undersøgt det, som jeg har hørt om allerede i dag, så hedder snibber. Enkel basevariation i Aarvmæsten, man har ikke bare undersøgt et sted, man har ikke bare undersøgt 20 forskellige områder i Aarvmæsten, man har undersøgt... ...oppe imod en million forskellige steder i Aarvmæsten i store antal mennesker, som man har ensamlet fra forskellige steder i Europa. Og så har man taget den her astronomiske datamenke, og på den ene computer, og så har man så spurgt computeren om, kan du finde ud af at få hold på den her data? Kan du prøve at se, om du kan afbilde variationen i to dimensioner? De personer, man har undersøgt her, de stammer fra forskellige steder i Europa. Der er nogen dansker, der er nogen fra Svejs, der er nogen fra andre steder i Europa, og så har man så fået et 2D billede frem af den genetiske variation, som minder rigtig meget om Europa-korte. Som I kan se, så kan vi se lige midt i billede, der har vi nogen folk fra Svejs. Længere ope er der nogen fra Belgen, vi har Danmark, der er lidt op til højere. Vi kan se, at Nordman er lidt længere ope. Det vil sige, at man kan se forskel på folk, hvor de kommer fra. Jeg vil vede med, at hvis man tager DNA fra en fra Aarhus og en fra København, og laver den her analyset, så kan man se forskel på det. Det er jo en analys, som man kan være meget interesseret i. Forstensmæssigt. Politiet kan også være interesseret i det, hvis de nu finder et DNA-sporer i landstedet fra, så kan de finde ud af, okay, der var en år fra Jylland. Der er en lang række firmaer, som tilbyder genetiske test. Et eksempel, som Lone Frank har været inde på, de har købt op i Behovisland. De har altså en hjemmeside, hvor man kan købe et komplett skand, man kan købe et hjerteskand, og på den måde kan man altså få noget at vide omkring ens risiko for at udvikle sygdommen. Man kan også gå ind og få undersøgt sådan noget med fader, skæbsære og familierelationer indenfor de her firma. Den genetiske udvikling er jo fantastisk beskrevet i Lone Franksborg. Jeg har hørt hende tidligere i dag. Bånen med smukke genom er meget det, det er til leder meget nyangiseret, også mere nyangiseret, end man kan få frem i et forårtere. Hvad skal man så mene om det her med gentest? Der er og har været i lang tid forskellige anbefalinger. For eksempel har vi i Danmark det, det her er den selskab fra mediensinsk genetik, det er DSMG. De har en hjemmeside, hvor der står noget om, hvad man kan mene om gentest. Og det de siger, det er jo altså generelt, så anbefales kvalificeret rødgivning både før og efter gentest. Vi kan spørge nogen af de geneligere, der har i dag, om de nu kan skrive noget på det. Med grunden er altså, at resultatet af en gentest kan have betydning. Ikke godt for en selv, men også for ens familie medlemmer. Desuden kan tolkningen af en gentest være kompliceret. Som jeg allerede har hørt lidt om i dag, så er der sådan nogle geneliske ændringer, som har en stor penetrans og nogle har mindre penetrans. Der er et langt rejke ting, man skal tage hensyn til. Med hensyn til samtykket, så kræver der normalt samtykket før en gentest. Fordat der er nogen undtagelse for simpelthen det her med kriminalitet, som jeg var inden på. Med hensyn til forsikring og pension, så er det jo sådan, at genanalyser kunne få betydning for det her. Der har vi så en beskyttelse. Vi har en lovgævning i Danmark, som altså siger, at gentests må ikke anvendes af for sikkerhedsselskab og pensionskab, som vi helbægter på at fastighette vildkårne. Nogle selskaber prøver så at komme ud om de her regler. Generellem er det sådan, at gentests køb via internetet fra officiel siden, fra genetikere siden. Antaler de her gentests, som kan købes på internetet, stiger, som der står om en og testen de kan altså give forskellige resultater, afvigelserne afspejler, at den nuværende viden er mangelfuld. Så fra flere sider har man efterløs lovgævning, som pålægger udbyderne og informerer om begrænsninger og usikkerheder, og det er altså en evente med internationale regler, fordi de fleste af de her gentests, de forhandles via internetet. Og på nuværende tidspunkt, så er de fleste af de tæs, som udbydes. De har en begrænset produktiv værdi. Det var også det, vi var ved inden på tidligere. Men VSA-testen de kan altså i midlertid allerede nu give nogle opløsninger med alvorlige konsekvenser. Der er nogle genforhandlinger, som har en stor prevalent, som kan slå igennem med større sikkerhed. Så det færer over til en række spørgsmål, synes jeg. Altså man kan spørge om, er det nu rigtigt det her med, at kvalificere rød er ikke mere nødvendigt? Lotte Frank, hun er lovraduén i om det, er genetisk viden altid god. Kan der være nogle problemer inden for det her fælt? Hvor prædiktiv er de genetiske test, som vi har været inde på? Hvad med familiemedlemmerens ret til ikke viden? Og hvem skal sætte grænserne for? Hvilke analyser, der skal udføres på? Forstrørelser, prætartalt skatter i hele taget være nogle grænser. En af de vigtige resultater, som der kommet her fornyligt inden for genomforskning. Det var en artikel her i NATO sidste år, baseret på det, som hedder 1.000 genomprojektet, hvor man har så sekunderet et stort antal mennesker. Der fandt man ud at kigge på sekvensen, det, vi har snakket om i overvis, at der er sandsynligvis ikke nogen, som er perfekte. Hos alle de mennesker, man har undersøgt, kan man finde en masse forskellige variationer, som var associeret med sygdom. Det var sådan, at i gennemsnit har hver personer, altså mellem 50 og 100 variationer, som man tidligere kender fra forskellige sygdom. Vi har alle sammen, at nogle variationer, som kan bryde igennem. Fra genetelside, der plejer vi at sige, at alle sygdom er aflig. Det er i hvert fald genetiske på et eller andet måde, og det er der sådan nogle, som er lidt uenige. Det kan være genetiske på forskellige måder. Der er nogle monogene sygdom, det er de sjældne. Der er polegene sygdom, der er de multifaktielle eller komplekse. Nogen siger, at det er noget slutter. Hvad med en sygdom som 8? Om det bliver smittet med en video, som bliver syg, er det afligt. Ja, det kan det altså godt være. Der er nogle mennesker, som ikke kan blive syg, selvom de bliver smittet mellem den her videos. Man har fundet mennesker, de første, da man blandt nogle projektuerede i Nairobi, som havde nogle mutationer i nogener, som gjorde, at videoserne ikke kunne komme ind i cellen. Hvad med, hvis man brækker ben? Bliver kønede i utrafikken, er det afligt? Ja, ikke så direkte. Det, der med, at man er sådan lidt forvidere, og hverden fjerner, er det her med, at man bliver kønede. Det er, der er masse af i det. Så på en eller anden måde, som mener, vi er fra en eller anden side af alle sygdom, på en eller anden måde er genetiske. De monogene sygdom, det er de sjældende klassiske sygdom, og de hybige sygdom, det er så de mere multifaktuelle. De monogene sygdom, de sjældene være for sig. Men der er til geng af rigtig mange af dem. Man kender flere tusind. På autosomerne, der kender man omkring 15.000, på monogene sygdomer, der ikke er X-kromosomer eller Y-kromosomer. På X-kromosomer er der ca. 1100 registrerede gener for monogene sygdom eller elskaber på Y-kromosomer. Det er en lille knalling, der er der bare 56 gener. Et af generne har noget at gøre med hår af øret. Selv de monogene sygdom, det er også kompliceret. Selv de monogene sygdom, der kan arven spille ind. En af de klassiske monogene afle sygdom, den her PKU, hvis børnene bliver behandlet med en kostbehandling, så bliver det stort set normale. Hvis de ikke bliver behandlet, så bliver det voldsomt mental retarderet. Det vil sige, at miljøet i det her tilfælde kostenspillere er en meget stort rolle selv ved de monogene afle sygdom. Komplexe sygdomer er selvfølgelig meget mere kompliceret. Et af de emner, man kan diskutere med hensyn til genanalyser, det er genanalyser på foster. Skal det være nogen grænse for, hvad man må undersøge i det her? I det skrået har vi diskuteret det her emne i afskelig tid i flere år, og vi er rygne uenig. Vi er bare rygne uenig. Der er 17 medlemmer i det skrået, vi er næsten altid uenig om. Og det her, det var et af de emner, som vi var mest uenig om. Vi lavede den rapport trodsalt, og vi blev færdig med den her for godt et år siden. Den hedder framtidens forstadienostik. Der var noget med det omtale af den. Baggrunden for den rapport, det var noget af det, jeg hørede om i dag. Det ville altså sandsynligvis blive muligt at undersøge DNA, og dermed foster også tidligere i graviditeten, og mere detaljer. Det er ultimativ uen for genunder, så er det selvfølgelig en sekventering. Den udvikling, det kalder på en diskussion, er vi enig om. Var vi enig om at sige, at det er muligt, at det kræver en ændring af den lovgivningsmæssige ramme, når man nu kan undersøge hele arvmassen for at forstå selv. Før den 12. uge, hvor man har så her grænse for en fri abort, skal vi så bare give loss for den her udvikling. I medierne var der en lang række artikler og overskrifter, som altså sagde for eksempel. Ediskrådet, vi lovgiver om forståetidelnostik, vi lovgiver om abort. Er det en regulering i en opgave for folketing og regeringen? Ja, mener rådets flertal. Og der er nogen, der siger, at det ender i arve i hyggeegne eller ras-hyggeegne. Hvis en ny forstår undersøge sig for frit løb, mener et flertal i Ediskrådet. Så den forening, der hedder retten til liv og græster, det er retten. Det er den forening, som er modstander af fri abort. De siger, at det er velkomne, Ediskrådet. De er altså kommet af den melding af politikerne. De udarbejer det klare grænse for, hvad man må få at vide. Hvis man kigger i rapporten, så kan man se, at det er begrænset, hvad vi er enige om. Der er nogle ting, vi er enige om. Det vi var enige om, det var altså, der burde ikke være registreret af nogle informationer om de her DNA-analyser, som fanden ikke selv har adgang til. Man skal ikke for eksempel undersøge hele afvarmassen, så lad være med at fortælle. Og det må man ikke at lave med at fortælle nogle af de her resultater. En anden ting, vi var enige om, det var, at de undersøgelserne, de børre ude i lukkene, genererer informationer, som er relevant af sundhedsvarelige grunder. Og der er nogle, der siger, at nogle geneticer siger, det kan ikke lade sig gøre, Thomas. Vi kan for eksempel, hvis vi laver analyserne, så kan vi ikke undgå at se, om det er en mand eller en drengebarn eller en drengeforster eller pigeforster. Men det er derfor, at vi fik det der børre ind. Det er meget, at vi fik det der over børre ind, i stedet for, der står ikke skel. Så forstået undersøgelserne, de børre ude i lukkene, genererer informationer. Nogle gange kan vi ikke undgå at formere at vide. Der foregår en fantastisk udvikling indenfor genanalyser. Det gælder også indenfor de prænetale områder. Her er tre spændende artikler, hvor man har lavet DNA-sekventering. Undersøgelser hele afvarmassen på forster DNA, som findes i morens blåde. Man har taget en blådepråve fra moren i graviditeten. Så har man så fundet et forster DNA, og man er sekventeret. Og det har man så på nuværende tidspunkt kunne bruge til at få samlet at finde ud af, om forstået har et ekstra kromosom 21, og dermed vil få dagensyndrom. Så der sker selvfølgelig også indenfor forstået en diagnostik, en rivende udvikling. Man kan også diskutere det her med, om vi alle sammen skal undersøge. Er der nogen problemer i, at Lone Frank og andre får hele deres afmasse af undersøgelser? Det har ikke kun betydning for en selv, men også for andre. Edisgrød lavede en god rapport omkring det her emne. I 2004, den hedder gen-undersøgelser af raske. I den rapport står der nogle spændende ting. Der står nemlig, de har nærmest foresæt udviklingen. Edisgrød er opmærksom på, at den udbrædede brug af gen-testis, altså presyntomatisk gen-testing, som har forventet i kølvanden af kortlængen af humaningenom. Det kan få negativ sociale konsekvenser. Og rådet frygter, at den udvægelse af målgruppen for gennidstesting føler en risiko for udviklingen af en bekymringskultur eller et risiko fokuseret testsamfund. Sådan testsamfund kan skabe en generell sygliggørelse og engstliggørelse af befolkningen, som er kendt kan ændre raske vansker og selvforståelse af valg af sin livsstil. Og det er altså jo telt, fordi vi alle samme har de her mutationer. Det handler bare om at finde dem. Yderligere kan der så ske et uønske skred i forståelsen af sygdomme og sundhed, så den bliver endnu vanskelig at definere begrevet sygdomme og dermed prioritere, eller definere, hvordan sundhedsvæsens ressourcer børn prioriteres. Så centralt i det, som de diskusserede dengang, der var det, som Lone Frank også var inden på, nemlig ratten til viden eller ratten til ikkeviden. Hvordan kan man foretage en afvejning af hensynet til en enkelt person, slægtning og samfundet? Og der har vi altså en lovgivning, lov om patienters rettstilling, og lovgivningsregler om beskyttelse af fødelsompersonoplysninger, som ligger væk på beskyttelse af den personlige integritet. Og det vil denne her sammenhænges i en testet person's rett til at trafe i beslutningen vedrørende videregivelser i genetisk information. Det er egentlig en devis rettighed, og har så mindeligvis i lovgivningen privilegeret status over for slægtning og samfundets rett til information. Der var flinke tvivl om, der er nogle problemer indenfor det her område. Så de her spørgsmål, jeg starter med at stille, er kvalificeret røgevind nødvendig. Er genetisk viden altid god? Og hvor produktiv er genetiske test? Hvad med familiemedlemmers rett til ikke at viden, og hvem skal sætte grænser? Det er nogle svære spørgsmål, som der måske ikke er nogen lette svare på. Men hensyn til forstaddienostik, så mener jeg, at det her med, at sene er på order på grund af små handykaps, det er en myldig, det har været ude i meter, der er nogen, som har bange for, at man kan gå efter, at det er perfekt, at man kun vil til at få et barn, som ikke har nogen skal vange, og det tror jeg ikke selv på. Det er vigtigt at sige i relation til forstaddienostik, det handler ikke kun om og bort i mange situationer. Så er det vigtigt også at finde sygdommer, med helvig på at sætte ind med en tidlig behandling og også at give rådgivning til forældrene. Jeg mener jo, at den her udvikling, den gør ikke, at man skal kasse ud, at jeg laver reglerne om på nuvandet tidspunkt. Jeg mener, at den nuvandet tilbud, som vi har i dag, hvor alle gravidere bliver tilbudt, en risikobodering, det fungerer fint. De gravidere de til fræse, informations- og gavneløs, løftes generelt. Der er udfyres færre, invasiv understøjelserne tidligere, fordi vi har narkfoldskandninger og blodprøver, og der findes flere fostermalvorlige sygdommer i tidligere. Det er ikke noget nyt, det her. Det er nyt, at man kan undersøge genome i et stort detaljeringsgrej, men det er ikke nyt, at man kan undersøge fosteredere før den 12. uge de analyser, hvor man kan undersøge kønne af foster, dem, man har haft i et skel i år. Der er meget, meget få, der misbruger den mulighed. Det er det generelle indtryk. En detaljerede undersøgelse af genome fra den 12. uge, det er svært at sige, om det bliver muligt. Der har været folk fra Elisgråder, men vi skal have nogle lyster. Vi skal have sygdommer, man gerne vil undersøge forster, for nogle sygdommer man ikke vil undersøge forster, for det tror jeg ikke selv på. Man skal til individuelle hendesøen. Elisgråder også. Nogle fra Elisgråder har været ud at sige, man skal stoppe den teknologiske udvikling inden for forstadlinastik. Det mener jeg ikke. Jeg mener jo, at ny og bedre metoder ikke skal udelukkes på forhånden. Jeg sagde så, at de er rigtig til politikeren derfor godt et år siden, da vi oftegør rapporten. Der er ingen grund til indgreb fra folketinget her nu. Vi har diskuteret Elisgråder, det her med undersøgelser at raske os. Der var en artikel, der sidder i politikken, sidste år i september, som altså hedder, hvad skal du dø af? Det er lige præcis det, vi har snakket om i dag, altså gentest, vi har nette afslørt. Sygdomsriset siger, at det er bare i helt i orden, og vi har så prøvet at debattere det. Der var 8 forskellige artikler inde på politikens hjemmeside omkring det her emne, som afspejler, hvor stor variation der egentlig var i holdninger til de her emne. Så Elisbeth Dolls-Krissensen, som er viskoperive hundskrev en artikel, som hedder ævntyrer de gentesten, som handler noget om, at vi skal passe på med teknologien. John Andersen, en jurist, han snakket om, han fortalte, han skrev, at folk må selv vælge. Han synes ikke, der skulle være nogle nye og strammere regler. Lotte Vas, vores næstformand og praksierende læge, siger, der er bro for klare regler, især i forhold til forbro og beskyttelse. Jakob Birkler, den nuværende formandfredsgråd, han sagde, gentest, tar friheden fra os. Hvis vi ved lidt mere om, hvad vi kan forvente af fremtiden, så mener han, at det kan påvirke folk i ens nuværende situation. Peter Acker, hans læne bestemme, han mente ikke, der var det store problem, men det må vi overlave til eksperterne. Lena Jensen, hun sagde, det blev i familien. Altså, pointen var, at det har betydning for familiemedlemmer, hvis man finder noget. Karin Verland, hun fortalte om, hvordan det kan have betydning for forsikringen. Jeg sagde direkte, at det forbud mod gentest, vi har nette, det er formandrisk. Der var ingen af etiskrådes medlemmer, som sagde, at nu skal vi altså forbygge det her med, at man kan købe sig til en gentest, uden rødgivning. Det var, hvad jeg tænkte mig at sige. Tak for nu.