 En udholdende og tolvmodig stridsmand og en sted i gennemfører. Ja, det var nogle af de ord, der gik igen i Nikrolorene over Victor Albejk i 1933. Og sandheden er der også, at uden den københavnske overledes utreddelige indsats, var Aarhus Næppe blevet Danmarks Universitetsby nummer 2 i 1928. Næsten 453 år efter København. Der var ingen tegning på, at Christiane Victor Heinrich Albejk skulle blive den vigtigste grundlægge af Aarhus Universitet, da han kom til verden for præcis 150 år siden, den 9. januar. Han var københavner, født ind i en velhavne familie og uddannet sig til fødselslæge ved Københavns Universitet. Her blev han slået af en konkurrent til en stilling som professor i fødselsvindskab, og søgte og fik der efter stillingen som overlæge og leder, at en ny oprettet fødselsanstalt i Aarhus. Victor Albejk levede og ondede for videnskaberforskningen, og da han blev nægget en midler til et mikroskop til fødselsanstalten med den begrundelse, at den jo ikke var nogen forskningsinstitution, var det måske den berømte droppe, forvist til Jylland, og nu til med uden mikroskop. I hvert fald begyndte Victor Albejk fra cirka 1913 sin trættelige kamp for at fremme de videnskabelige miljøer i Aarhus. Først var han indblandet i oprettelsen af Jysk medicinsk selskab, der samlede Jyske læger til videnskabelige fordrag og diskussioner. Senere var han primers motor i oprettelsen af talleri i videnskabligt orienterede foreninger, læsekredse og naturvidenskablige samlinger. Alt sammen for at kunne dokumentere en omfattende videnskablige interesse i Aarhus med henblik på det endelige mål – Universitetet. Så da Victor Albejk overtog posten som formand for det såkaldte universitetssammbirket i 1926, begyndte en intense fundraising. Aarhuspejderne samlede ind og afleverede midlerne til Albejk på Domkirkepladsen i Aarhus. Og Albejk selv var i spidsen for at skille i Aarhus-delegationer, der fremførte universitetssagen for møndighederne i Kuttenhavn. To år senere lykkes det at få den danske statstilslutning til en meget besked en universitetsstart. Kommun betalte lønnen til de få lærer, undervisningen forgik i lejde lokaler, og der blev kun undervist i filosofi, dansk, tysk, engelsk og fransk. Victor Albejk var selskrevne formand for den selvrejende institution, som fik navnet Universitetsundervisningen i Jylland. Universitetsprojektet var nu sat på skinner, takket være Victor Albejk's mangeårige indsats, som den samlende figure for bestrebelserne. I august 1932 fik han fortjent med dallen af guld, af Christian Tine, i forbindelse med nedlægelsen af Grundstenen, til universitets første bygning. Men her var kræfterne ved at renne ud fra stridsmanden Albejk, og han døde syg og træt i januar 1933. Albejk's jordiske raster blev stet tvivile i en grav nordvest for fødselsanstalten, som i 2000 fik navnet Victor Albejk bygning. I bygningen hænger dette portræt af Victor Albejk, og selvfølgelig er der også opkaldt en vej efter ham i Universitetsparken. I 2018 skrev Udskrift for lærer, ikke noget at sige til, at Albejk dyrkes som noget nær en superhel på Aarhus Universitet. Måske Aarhus Universitet i virkeligheden skulle sende en post hum tak til det ansættelsesudvalg, da i 1910 ikke fandt Victor Albejk egnet som professor på Københavns Universitet.