 Vítam vás toto je tretia prednáška s cyklu o menovej politike v Eurozone. A teraz sa pozrieme na to, čo je to vlastne Eurozona alebo aký je vstiah medzi národnou bankou Slovenská a Eurozonou. Tu máme mapu Europy, Europské unie a Eurozony. Všetky krajiny Europské unie sú zároveň súčasťou hospodárskej a menovej unie. Ale niektoré majú vynímku z tej časti o menovej unii, čo tie nie sú v Eurozone. To, čo vidíme, krajiny, ktoré sú žutou farbou, to sú členovia Eurozony, ktorí teda z hospodárskej a menovej unie majú aj tú časť menovej unie. Z vyšne modre krajiny nepoužívajú Euro, špecifické postavenie majú Vlka, Británia a Dánsko, ktoré ani nie sú povinnenie, kedy zaviesť Euro. Ostatné krajiny Europské unie, ktoré ešte Euro nemajú, by ho mali zaviesť až spolňa kritéria na to, aby mohli vstupi do Eurozony. Eurozona je menová unia v Europské unii, čiže je to spolok krajín, ktoré používajú spoločnú europskú menu, znikla v roku 1999. Cielom Eurozony a Eurá je podporyť obchod a fungovanie hospodárstva europskej krajín, tak aby sme mali väčšiu hospodárskú integráciu, lepší mezinárodný obchod a v konečnom dosledku podporyť je blahobita europskyj občanov. V takom širšom kontekście je Euro súčastiou celého projektu integrácie Európy, ktorého zase širokým cielom je podporá mieru a stability v Európe. Pozoríme sa na to, aká veľká je Eurozona v porovnaní s inými najdôležitejšimi ekonomikami na svete. Z tohto obrázku, asi najdôležitejší reádog je tu na podielna svetovom hrubom domacom produkcie. Je to vyjadrene v porovnatelných cenách, čiže nie v trhových cenách podľa aktuálnych výmených kurzou, ale skôr ako množstvo tovarov a služieb. Z tohto pohľadu Eurozona je asi 12% celosvetovej produkcie, čiže meniej ako spojené štáty, čo sú asi 16,5% svetovej produkcie, alebo meniej ako číná. Ale pokiaľ jedného dňa všetky ostatné krajiny Evropské unie stúpia do Eurozony, tak Evropská unia ako celok je 17% svetového hospodárstva, čiže je to ako keby najväčší hospodarský blok na svete. Keď sa pozrieme na jednotlivé národné centrálne banky a Evropsku centrálno banku, tak tvoria spolu systém alebo presnešie európsky systém centrálnych bank. Všetky národné centrálne banky plus európska centrálna banka tvoria európsky systém centrálnych bank, tomu ekvivalenta, čo sa týka krajín, je európska unia. Keby sme pozerali iba na krajiny Eurozony, tak národné centrálne banky tých krajín, ktoré sú v Eurozonie plus európska centrálna banka spolu tvoria európsky systém. Je niekedy, možno budem tak nejakáko ekvivalent používáť výraz európsky systém a európska centrálna banka, keď budem hovoriť o fungování menovej politiky, možem hovoriť o menovej politiky európskej centrálnej banky alebo menovej politiky európsky systému. Ale ak sme chceli byť úplne korektní, tak sa jedná o menovu politiku európsky systému, kde je akoby na čele bola európska centrálna banka, ktorú potom podporujú jednotlivé národné centrálne banky. Čo európska centrálna banka je jadrom európsky systému určuje jeho politiku, hlavným cielom európsky systému je udržiavať cenovu stabilitu, čiže mať nízku a stabilnú infláciu. Okrem toho sú ďalšie podporné ciele, monitorujeme finančnú stabilitu a snažíme sa dohliadnúť na to, aby nedocháť zalo k finančným krizám. Okrem toho, eurosistém tiež dohliada nad systémovo významnými bankami, čiže to sú tie najväčšie banky v Európe. Ďalší sekundárny ciel je podpora celkových hospodárských cielov spoločenstva, čiže som by sme mohli zahrnúť stabilizáciu hospodárských ciklou, stabilizáciu zamestnanosti a podobne. Ďalej podporuje eurosistém spoluprácu medzi organmi dohľadu nad finančným sektorom, čiže zvinímkou toho, že dohľada eurosistém priamo na tie najviznamnejšie banky, tak podporuje spoluprácu dohľadu aj nad ostatnými bankami a ostatnými finančnými institúciami. K som povedal, hlavným cielom eurosistému je cenová stabilita a konkrétne definícia, ktorú používá európska centralna banka je dosiahnúť infláciu blízko ale pod 2% a to v strednodobom horyzonte. Teraz, čo to presne znamená blízko alebo pod 2% že je to povedzmenie, kde je okolo 1,8%, 1,9% a druhá otázka je, čo to znamená v strednodobom horyzonte. Keď sa pozrieme na tento graf tak tu je inflácia v eurozone od roku 1991 ale euro vzniklo v roku 99 inflácia sa držala viac menej blízko 2% až asi do roku 2008 keď začala súčasná finančná kríza potom vidíme pokles, mierny rást a znovu pokles ale ak by sme sobrali priemér za celé toto obdobie tak priemér na inflácia bola 1,9%. To sme možno presne tam, kde sme chceli byť blízko 2% z dola. Teraz je otázka, čo presne znamená strednodoby horyzonte asi 15 rokov nie je strednodoby horyzonte chceli by sme mať niečo kračie bežne ľudia doležka hospodárskeho ciklu čiže od jednej rececie cez zotávenie, expansiu až podialšiu receciu čo zvyklotrvať 3 a 4 roky ale v súčasnosti vieme, že začala súčasná kríza v roku 2008 nesie rok 2015 kríza stále trvá že zdása ako by sa hospodárske cikly predlžovali a možno súčasnosti je doležka v roku 5, 6, 7 rokov če soberte si, viac mene, podľa vašho vkusu, že čo pokladáte za strednodoby horyzont ale primer nejakého dlhšieho počtu rokov je ten relevantný horyzont, počas ktorého chceme dosiahnuť infláciu blízko k 2% perspektívá je, že v najbližších 2 rokov by sme sa mali dostať blízko k 2% ale v súčasnosti sme od 2% relativne dosť zdialený kdo rozhoduje v eurosystéme a v europskej centrálne banke máme tu 3 dôležite rozhodovacie orgány ktoré by som chcel spomenúť rada guvernérov, výkonná rada a generalná rada ECB rada guvernérov je ten najdôležitejší orgán ktorý určuje celkovú menovu politiku v nastavenie všetkých politik v eurosystéme rada guvernérov sa sklada s guvernérov všetkých národných centrálnych bank eurozony a plus 6 členovia výkonej rady ktorí sú trvalo vo Frankfurtie týto 6 členovia výkonej rady riadia denno-denné fungovanie europskej centrálnej banky a pripravujú podklady vásadnutie rady guvernérov ktoré v súčasnosti každé 3 týždne že tý 6 najvyšší menežery čo sú vo Frankfurtie riadia pracovníkov ECB tak aby pripravili dokumenty a keď guvernéry z národných centrálnych bank každé 3 týždne prihleťa do Frankfurtu prímutie najdôležitejšie rozhodnutie v priebehu jedného dnia a potom môžuť z nás pedomov. Okrem toho ešte máme v tej okrem členov rady guvernérov sú aj guvernéry z tých národných centrálnych bank ktoré ešte niesu vevrozône. Čiže tam je všetkých 28 guvernérov národných centrálnych bank plus členovia výkonej rady. Generálna rada má hlavne poradné funkcie koordinuje okrem toho zber statistických radov alebo výkaznictva okrem toho má jednu dôležitu funkciu že schvaluje konvergenčné správy. Konvergenčné správy hodnotia toho, či je nejaká krajina prípravená na členstvo vevrozône čísplnila všetky kriteria. A ak európska centrálna banka usudi, že spravi o tom konvergenčnú správu podobné konvergenčné správy sa robia ešte v európskej komisí a na základe toho sa potom môže rozhodnúť, že by ďalšia krajina zaviedla euro. Rozhodnúťach medzí európsko-centrálo bankov a národnými centrálnými bankami kdo čo robí alebo aké je rozdelenie kompetencií. Začneme o toho najdôležitejšieho rozhodnutia o menovej politike. Rozhodnutia sa prímaju na úrovni eurosystému čiže rada guvernérov rozhodne o nastavení menovej politiky. Určí úrokovej satsby prípadne ďalšie podmienky. Potom národné centrálne banky v rátanie národnej banky Slovenska uskutočňujú tieto samotné politiky. Čo keď povedzme európska centrálna banka určí úrokovú satsbu my za túto úrokovú satsbu požičiaváme komerčným bankám. Alebo keď sa rozhodne, že v rámci menovej politiky sa budú nakupovať alebo predávať dlhopisy tak samotné tie obchody nakupia alebo predaj urobí národná banka Slovenska Čalšie rozhodnutia čo môže priad euro systém je o devizových intervenciách. Pokiaľ by sme chceli ovplyvniť kurs eurá tak by sa rozhodlo, že budeme nakupovať alebo predávať eurá pravdepodobne za doláre keďže to je najsilnejšia mena na svete. Toto rozhodnutie by potom vykonali samotné národné centrálne banky ako NBS, čiže naši pracovnicy na devizový trh nakupili alebo predali eurá. Na to aby sme mohli uskutočňovať devizové intervencie potrebujeme máť nejaké devizové rezervy tie devizové rezervy sú zveča v dolároch alebo v zlatie, že keby sme chceli nakupiť eurá potrebujeme predáť doláre čo máme v rezervách takže tie rezervy musíme pretuto priležito zdaršať. V čase keď neuskutočňujeme intervencie tak chceme, aby nám tie rezervy niečo zarábali a na to eurosystem určie pravidla zprávy rezerv, aby za prvé boli čo najbezpečnejšie ale za druhé aby nám poskytli nejaký výnos. Samotnutu zprávu rezerv zase robia jednotlivé národné centrálne banky čiže máme v NBS kolegou, ktorí spravujú tie rezervy a snažia sa s nimi obchodovať tak, aby sme mali podľa možností najvyšší výnos. Eurosystem ďalej rozhoduje o množstve peniazí v obehu, čiže určí kolko sa vytlačí bankoviek a minci, kolko sa z nich dá do obehu. Národna banka Slovenska by zase nechala vytlačiť bankovky alebo vyraziť mince. Naše mince sa razia všetky v mincovní v kremnici. Bankovky obstarávame v rôznych tlačerniach bankoviek zrozone. Čalšie rozhodnutie na úrovni eurosystemu je o medzinárodnej spolupráci. Napríklad, keby sme neboli ešte članmi medzinárodném menového fundu, čo sme, ale keby sme neboli a chceli by sme vstupiť, tak eurosystem by rozhodol, že či môžeme alebo nemôžeme. Okrem to tam, kde už sme členmi rôznych organizácii ako medzinárodný menový učtovanie, tak na úrovni eurosystemu sa snažíme nájsť spoločnu poziciu s ostatnými krajnami, aby sme potom mimo Európy rozprávali podľa možnosti jednotným hlasom. A posledná spoločná úloha eurosystemu je dohľad nad systémovo významnými bankami, čo je relativne nová funkcia od roku 2014. Tuna na úrovni centralých bank prebědha dohľad na mieste, čiže keď treba fyzicky zájsť do niektoréj banky a skontrolovať dokumenty alebo pozrieť niečo tu v krajne takto by urobila národna centrala banka. Okrem tohto všetkého národna banka slovenská má ešte niektoré své vlastné funkcie, ktoré vykonává bez toho, že by sme boli napojení na eurosystem. Čo je celkový dohľad nad finančným trhom. Kým európska centrala banka má dohľad nad tými najväčšimi a najviznamnejšimi bankami my dohľadáme na všetké ostatné banky, ale aj na všetké ostatné finančné institúcie. Čiže to sú poistiovne obchodnicy scenými papiermi búrza, dôchodkové spoločnosti a tak ďalej. Tiež monitorujeme finančnú stabilitu na Slovensku a môžeme prijať o patrenia tak aby sme túto stabilitu podporili. Ďalej, Národna Banka Slovenska prevádzkuje naš domáci platobných systém. Čiže ak posielať peniaze z jednej banky do nejakej innej banky na Slovensku prejde to cez informáčny systém, ktorý prevádzkuje Národna Banka Slovenska počítače tu alebo na našom náradnom pracovisku to každý dnes pracujú. Spravujeme tiež devizové rezervy Slovenské republiky. Už som spominal, že čas devizových rezerv, ktoré spravujeme sú v menie euro systému ale okrom toho máme ešte devizové rezervy Slovenská, ktoré spravuje tiež Národna Banka Slovenska. Na záver zbierame veľké množstvo štatistických údajov najmä s finančného sektora robíme ekonomický výskum a máme nejaké legislativné právomocy najmä na podporu dohľadu a štatistiky. Gúvernér Národnej Banki Slovenska je členom rady guvernérov a teda sa podieľa na prímaní tých zakladných rozhodnutí ale okrom toho ešte existuje na úrovni euro systému množstvo pracovných skupin výborov, ktoré pripravujú všetky podklady a čledmi týchto pracovných skupin sú zamestnanci Národnej Banki Slovenska čiže podielajú sa na všetkých týchto politíka a tým padom rozhodovanie je z veľkej časti konsenzualné, spoločné. Ďakujem.