 Jó reggelt kívánok mindenkinek David Serencfokok a kékpont alapítván biopolítikai műhelyenek a vezetője, és nem azért beszélek mikrofonba, mert az egúmes megkívánnál, bár ez is simán benne van, hanem azért, mert röggzítjuk a hangsávot, hogy minél teljesen videó készülhessen erről a sajtóreggeléről, amit a kékpont alapítványhoz elte eztje közös szervezésében jöjlítre. Különleges eszemény, hiszen nem is tudom, volt-e már olyan sajtó esemény, ahol ilyen sokat lehetet megtudni korunk egyik nagy problémájáról, a deszájnér drogróbanásról, most ellenleg ezt egy kutatáson keresztül fogjuk majd bemutatni, zsók egy klikkeréssel a ráteszénekünk a programra, a másik irányba kicsit belé kell, és akkor azonna lehet látni, hogy az első előrodunk a mai napon. Egy nagyjából egy órás lesz majd a sajtóteljkosszató, először 10 órától, nagyjából 10-25-tig, professzor Dr. Rácz József az eltep szílogiai intézet től fogjuk majd bemutatni, magát a kutatást, majd eszküvetően pintél judít fogja a módszártant ismertetni, utána egy rövid filmet fogunk majd bemutatni, amit a kékpont alapítvány herbálomás projektjén belül készült, és tulajdonképpen rávilágít arra, hogy mit is jelent a herbál, mit is jelent a biofűként ismert drog, vagy eszküvetően kaszsa-i szívvia biofű használók élményeljivel kapcsolatban fog majd nekünk tarti egy rövid előadás, eszküvetően pedig én fog majd arról beszélni, hogy a biopolítikai műhely milyen módon találkozott azon a dizennyerdok robbanással, amelynek következtében a Magyarországon leginkább ismerető és rejtett problimaként áll előttünk ismét a kábitulszer használat, természetesen a végén pedig, mint hogy ez egy sajtó reggeli, kérdezt feleleket is fogunk majd abszolválni. A sajtó anyavokat gondol mindenki mekkapta, természetesen ezeket digitális formátumban egy émér címér cserébe el tudjuk majd utána küldeni, illetve kitesszük majd ennek a digitális nönyomat, tehát a Facebook eseményünkbe is. Jó, akkor most azt hiszem, hogy elmondta mindent, és akkor Professor Doktor Ác József a bemutatásával megkezdi ezt a igazán különleges sajtó eseményt. Jönapot kívánok. Én először csak egy pár szó szeretnék szólni magáról a kutatásról, tehát ez az elte és az eszté, a szegedi tudomány életem szülügeintézet, kutatójáltal végzett vizsgálat volt. A dizányárólkal kapcsolatban két nagy szer tipus alak van Magyarországon, vagy van használatban Magyarországon. Az egyik a meffedrónnal indult Kristály Pent az ene vonal, amit intravényársa használnak alapvetően, és ezek a katinornok. A másik vonal pedig ez a biofű, herbál, szintifű, műfű, szintetikus marihuana vonal, tehát ennek sokféle elnevezése van, ezek a szintetikus kannabinoidok. Itt is van intravényársa használnak, de alapvetően ezt a cigarettában szívják el, ahol különböző növényanyagokra teszik rá a szintetikus kannabinoidot, meg a szintetikus kannabinoid az egy vegyület csoport, nagyon sok vegyület tartozik ide, és ezeken a vegyületeken belül is több száz molekuláról beszélünk, tehát egy óriási csoportról van szó, amiket ugye nem lehet kimutatni vizetet testekkel, és a hatások azért jelentős, mert az agyban vannak olyan receptorok, amelyek ezek tudnak kapcsolni ezek a molekulák, és a marihuana hatuanyag a THC is ezekhez a receptorokhoz kapcsolodik, de ezek a szintetikus kannabinoidok körülbelül 40-50 szer erősében kapcsolodnak ezekhez a receptorokhoz, tehát ezért a hatás sokkal erőssebb, és hát majd látni fogjuk, hogy igazából teljesen más, mint a THC esetében, mint a marihuana esetében, tehát teljesen más hatásról találkozok, aminek részben ez az okka, hogy más kép kapcsolódik a receptorok, tehát hogy nagyon erőteljes hatásról van ezeknek a szereknek, tehát hogy ezeknek a szintetikus kannabinoidoknak, tehát ezt több száz molekuláról beszélünk. A vizsgálatról csak egy pár szót, hogy töképpen a hát interjú készült, hogy ezt a hát interjút több hónapon keresztül elemesztül kárman, tehát ez arra utál, hogy olyan módszert választottunk, amiről majd üdít fog beszélni, ami egy nagyon részletes és nagyon alapos elemzéstesz lehetővét. Amikor egy ilyen idézettel találkozunk, amikor beveretünk, betompolunk, akkor csak a néma csönd, akkor ezt hogyan lehet értelmezni, ezt egy használó mondta, akkor ez mit jelentett, hogy lehet ezt felfogni, és akkor tőnképpen ez a módszert arra azal foglalkozik, hogy ezt az idézetet hogyan tudjuk az interjú egészében értelmezni, tehát hogy mindig az idézettől, mindig az interjúhoz megyünk, és az interjúról lesz egy képünk, és akkor vissza begyünk az idézethez. Betompolunk, ugye az lehet egy pozitív dolog, és hogy ez egy ilyen kellemes pozitív érzés, és ha ebben az értelemben használják, hogy ezt főleg jösszefüggöknek a találkozunk kezdel, hogy betompolunk, akkor ez egy ilyen kellemes, közömbes érzés, az egy jó dolog, és itt is van, amikor ilyen értelemben jelenik meg, de máskor egy ilyen értelemben, amikor az a betompulás, akar ebben az idézetben is már nem egy pozitív dolog, már egy rossz dolog, egy negatív dolog, ez nem jó a használónak, tehát az ő megfogalmazásában is, mert ahhoz, hogy ezt a szónak a különböző értelemét megkapjuk, akkor az nem kell egy ilyen bonyolult moccert használni, az a moccer arra jó, hogy szisztematikusan fel tudja tárni azokat a jelentéseket, amelyek egy élményhez kapcsolnak, de az igazi jelentősége, az igazi fontosságennek a moccernek, az újdonsága az, hogy ezeket az élményeket mindig a szeméségre vanatkoztatja, tehát hogy az egyén mit gondol magáról illetve, hogy ezek az élmények hogyan kapcsolnak a szeméségéhez, az éjnyeihez, tehát a szeméséget úgy fogjuk fel, mint énekből álló halmaszt, és akkor ezek az ének ezt hogyan kapcsolodik, tehát hogy ez az idézet hogyan vanatkozik az illető éjnyeire, tehát valamikor az interjú alanyok beszélnek a saját énjükről, tehát hogy utáltam magam, vagy megvetettem magam, tehát amikor így direktbe kimondják, hogy mit gondolnak magukról, máskor viszont a szövegből kell erre következtetni, hogy mit gondolnak magukról, és akkor megint itt az élményt a szeméségre vetítjük vissza, és akkor a szeméségről lesz egy képünk, alapján megint vissza megyünk az élményre, tehát megint egy ilyen ide oda mozgás van az élmény és az szeméség között. És nagyon fontos részennek a moccernek, hogy nem egy rejtett kutatást, rejtett jelentést akarunk feltárni, nem egy kót fejtésről van szó, tehát nem arról van szó, hogy az interjú alany mond valamit, és akkor mi azt mondjuk, hogy ezt tő mondja, de tulajdonképpen egészen más ért alatt, tehát tudottalanul mondjuk valami másra gondol, vagy szimbolikusan fogalmaz, és akkor itt valamilyen szimbolumról van szó, amit meg kell fejtenünk, tehát hogy nem dolgozik ez a moccer ezzel a megfejtéssel, vagy ilyen rejtjel fejtéssel, tehát hogy az a dolgozik, amit az interjú alany mond, de azt hiszen nagyon részletesen kell állandóan egy ilyen oda vissza körben, tehát hogy az idejezelt illetve az interjú illetve az élmény és a szeméség közötti állandó mozgásban, és ugye maga ez a moccer is a 2015 érekeben kezd elterjedni, vagy terjedt el, tehát hogy éppen azért már nagyon érzékenyezekre, ezekre a jelentésekre. És akkor még egy utolsó gondolatom, ott szerele a kapcsolatban, hogy pont, amiatt, hogy nem egy rejtjel megfejtésül van szó, vagy nem rejtett üzeneteket keresünk a szövegben, ezért az előzetes tudásunkat éjjegszünk hátérbe szorítani, vagy félre tenni, tehát hogy nem sziúlgusként, vagy sziatérként olyasok az interjúkat, hanem, ahogy mit jelentenek ezek a kifejezések, de ezért vannak olyan tudással inkább, amiket nem lehet félre tenni, tehát amikor például beveretünk, szóval találkozunk, akkor azt érezzük, hogy ez egy nagyon erőteljes szó, tehát aki ezt használja, hogy a verés, ver szó van mögötte, tehát hogy ez valami nagyon erőteljes kifejdés, tehát erről van egy előzetes tudásunk, hogy ez egy nagyon erőteljes kifejdés, tehát akkor ezt érdemes megnézni jobban azt a szöveg környezetet, hogy ez mit jelent, a szemítségre van adkozóan, hogyan miért használja ezt a nagyon erőteljes kifejezést, az interjú alán, és akkor az a módszer ezt is jelentővét eszi. És akkor, akkor Nátvis Adamaszólt interjúítnak, a szegedítómányértel, szóval gintészetelmunkatásanak, aki erről a módszerről fog beösszelni. Köszönöm. Józsa már edégi felcsigáztal az érdeklődést a módszer iránt, és árulom a nevét. Így hívják, hogy interpretatív fenomenológiai analízis vagy röviden ipa, csak így fogok rá hivatkozni, hogy ipa, és nem akarok nagyon tudományos részetek be menni, meg is beszéltük, hogy nem fogok itt olyan szakszavakkal dobálózni, mint fenomenológiai vagy hermenótika, csak egyszerre jethetem ki ezt a szót, de ahogy a módszer neve is mutatja interpretatív fenomenológiai analízis, az egy interdisziplinális megközelítés, egy filozófép szihológiai értelmezői az az hermenótikai másodjára jelentettem ki, de többet nem fogom esküszöm módszertan, és ezek a ez egy kvalitatív kutatás, szemben a kvantitatív megközelítésekkel, tehát minőségi méjebrétegeit akarjuk vele feltáni a tapasztalatnak, és az ilyen jellegű kvalitatív kutatások egyenéb szerübe a humán és a társadom a hányokban, a szihológiában a sociológiában, mert hogy azt látjuk, hogy nem elég az, amit a számok mutatnak, hanem akkor tudjuk megérteni, hogy mit jelen akár a használó élmény, vagy a betegség tapasztalata, vagy bármilyen egyébként nehezen megfogható személyes tapasztalat, hogyha interjú módszerrel megpróbáljuk feltáni azt a jelentést, amit a használók az átélők számára akár a biofű használat és nem pedig ugye összeassolít vadunk egy kérdőévet, ahol tíz kérdésre egy törőtös kálán értékelni kell, hogy mennyire volt rossz, mennyire volt fájdalmas, maradte a személységéből valami, igen nem, mert hogy ennél próbál mélyebre menni ez a módszer. A 2010-es évektől, 2010-es évektől válta, ezek a módszerek egyre inkább belterjetté ugye ez a módszer az IPA féli struktúrán interjúkat használ, ugye az a jó, hogyha az interjú készítő minél kevesebbet beszél az interjú alany pedig minél többet, nyitott kérdéseket teszünk fel, alapvetően a megértésre törekszünk, tehát teljesen nyitott módon minden fajta kutatói elméleti előfeltételek, elméleti keretek nélkül hagyjuk, hogy kibontakozzon az a tapasztalat amit a szer használat, a biofű használat jelent a részfevő számára. Tehát nem akarjuk ráöltetni az előzetes psziológiai kategóriáinkat és hát nagyon érzékeny az a módszer ugye előnye a részlet gazdagsága a tapasztalatmérétegeit tudjuk kutatni, és ehhez szemben a hagyományos kvantitatív psziológiai módszerekel kiselem számal dolgozunk, homogén mintával dolgozunk, tehát a Jóska is mondta a hatt interjú alany éppen elég, hanem még sok is ahhoz, hogy ilyen részletes értelmezői munkát tudjunk végezni olyan metafórákkal szoktuk ezt megvilágítani, hogy beleülünk a szer használó, vagy az interjú alany székébe, és onnan látjuk a világot vagy belveszszük a szemüvegét bebújunk a cipőjébe és bejálljuk azt az utat, amit megért, majd visszalépünk a saját kutatói cipőjünkbe, és egy második lépésben, már hasznával psziológiai, psziátriai szocsiológiai tudásunkat megpróbáljuk értelmezni, megpróbáljuk akár egy tudományosabb keretben is megérteni azt, amit ő átél. Úgy is mondjuk ezt, hogy a kutató egy kettős értelmezéssel dolgozik, ugye azt értelmezi ahogyan az interjú alany a szer használó a saját tapasztalatát értelmezi. Így aztán nagyon értékes belátásokat nyerhetünk, ugye azt, hogy mit jelent a szer használó számára, hogyan változtatja meg az identitását, mi tartja benne, milyen vesztessége kérik az énjét, és mért annyira nehéz otthagyni ezt az élményt, vagy még ha negatív is, különösen érdekesek számunkra hogy az ő storiaig, naratíváig szerveződnek, hogyan ürül ki az énjük, hogyan töredeznek szét ezek az élet történetek, vagy a használói út történetei, ők maguk milyen metaforákat használok. Kíváncsi vagyok, hogy hogy-hogy-hogy hat ez, lehet, hogy egy kicsit megfokhatatlan úl hat, főleg, hogy ahhoz vagyunk szokva, ugye ugye nagyon jól vassuk a különféle orgánumokon, hogy a brit tudósa kimutatták, és akkor itt hallunk egy számot, hogy az emberek rosszulalszik el, ez valóval egy más tipusú adat szerzés, de ez a jövő, ezek a tipusú módszertanok, és hát bármilyen mélyek kérdése, vagy szóval, hogy még így a részletekre vonatkozó kérdésem, vagy szívesen válaszolok, de úgy gondoltuk, hogy ennyi talán elég lesz a módszerről, így első körben. Köszönöm szépen, köszönt a kénis mindenkit. Én az interjukra szeretnék kicsit mesélni a biofű szerhasználok élményeliről. Talán az még nem hangzott el, hogy az interjú alanyaink 20 és 26 év közöttiek voltak, de valamennyi el már több éves szerhasználomult a rendelkeztek, ez körülbelül olyan 2 és 6 év között volt, viszont az vizsgálat előtt, már legalább egy hónapval egyikük sem használta a biofüvet. Ami az interjuk során alapvetően megfigyelhető volt, ahogy a Judit is említette nagyon nyitott kérdéseket, tettünk följetve, tettem fel, mert én készítettem az interjúkat, amelynek az volt a célje, hogy minden részletesebben, mindennyi nyitottabban elmerjék mesélni az élményeliket, és ez a nyitott kérdés sor lehetővé tesszí azt, hogy mindenképpen olyanokat mesélnek el, ami számukra is fontos. Így ilyen generatív kérdésekkel kezdtem, hogy meséljes elhasználatta a kapcsolatos elményeidről, és amit elsősorban tapasztaltunk az az volt, hogy az elményeiket nehezen tudják elmesélni, szavakba önteni vagy visszaadni, ennek elsősorban az oka az az új szerőség volt, mert nagyon nehéz, nehéz volt számukra, hogy összehasonlítsák más drogoknak a hatásaival, a biofű hatását. Itt például próbáltak ilyen kézzel foghatóbb dolgokat megfogni, vagy elmesélni, mint, hogy milyen a hatás ideje vagy mekkora a hasznát mennyiség. Ami nagyon-nagy különbségnek iteltek, és az valamennyi interjúban feltönt, hogy sokkal rövidebb a hatás ideje a biofűnek, mint más drogoknak, olyan 15-20 pát, de ez akár a többszörű használatra csökkenhet is. Amit minden interjúallany szinten ki elmált, hogy nagyon gyorsan kialakult a függőség, már szinte napok alatt ki alakult, és rövben abban tapasztalták, hogy nem tudták abba hagyni a szárhasználatot, hogy például az éjszaka a közepén is többször felkeltek azért, hogy használják. Illetve egy másik nagyon fontos különbség, az az elhasznát mennyiség, a legtöbb interjúallany elmesélte, hogy 30-40 szállat is ezzel szívott akár naponta. És nem csak ezek, hanem maga a szárnak a hatása is nagyon különböző, amikor a szárnak nannakítelték az interjúallanyok, mert többszöri használat után is járható élményekkel, és két sziginek sincs ennyi egyforma hatása. Illetve, ami szintén nagyon nagy különbség, más drogokhoz képest, hogy nagyon gyorsan változnak ezek a hatások, és ezzel együtt az élmények is pozitívba, negatívba. Tehát eleinte van néhány jó élmény a használatkor. Ez például kikapcsolódás, el azulás relakszáció, de ezek már pár használat után átfordulnak nagyon negatívba, viszont ekkora a használatot, mert nem tudják abban hagyni a gyorsan kialakolt függőség miatt. És azt is elmeselték, hogy ezek az elvonásnak a tünetei azok annyira súlyasak, és erőteljesek voltak, hogy ez ellen csak az újabb szárhasználattal tudtak védekezni. Ezeket az élményeket, tehát élt ezeket a hatásokat, amelyeket megemlítettem, ezeket próbáltuk értelmezni, hogy ezek milyen élmények az interjú ananyok számára, hogyan próbálják ezeket értelmezni, és hogy milyen határsal van az az én nyükre. Az első ilyen fontos élmény volt, hogy a szintetikus kanavinoidot, amiatt, hogy ilyen gyorsan változnak az élmények, és amért ilyen gyorsan megjelennek ezek a nem várthatások, irányítónak kész lelték. Azt érezték, hogy őket a drog, és többen a függőség élményét is ezzel értelmezték, hogy a drognak irányító hatása van. Tehát elmondták, hogy ők nem akarták szívni, de hogy mégis a szervezetük követelte, és a drog kérette magát, tehát így nem tudták abba hagyni. Illetve egy másik fontos dolog, hogy az, amiatt, hogy gyorsan megjelennek ezek a negatív élmények. Nem tudják abba hagyni a szerhasználatot, és nem tudják kontroláni ezeket a hatásokat, kiszolgáltatot nekérzik magukat a szerhatásával szemben. Egy másik fontos ilyen élmény volt, hogy azt érezték, hogy a szerhatása átváltoztatta őket. Itt többen beszámoltak arról, hogy olyan dolgokat tettek meg a szerhatása alatt, amelyeket júzan állapotban soha, vagy itt elégerős szihés, illetve mentális befolyásáról számoltak be a drognak, mert hogy ilyen mindenféle gondolataik jelentek meg ezeket, ők így fejezték ki, tehát zavarcságot tapasztaltak, paranolját és agressziót, és ezek a tünetek még erősebbek lettek, amikor az elvonási tünetek jöttek elő. Így azt érezték, hogy a szer átalakította, hogy átváltoztatta a zénnyüket. És így egy ilyen átváltoztatott én, egy ilyen átalakított én tapasztalnak saját magukkal kapcsolatban, és ezt drognak az énre kifejtett hatását, egyébként egy ellentét formájában is kifejezik, hogy a drog, mint ha egyszerre elnyomnak, de meg is erősítene, mert egyrésztről elnyomja a szeméséget, elnyomja a a lelki ismeretet és felerősít egy olyan hamis én, egy egoizmus, amely egy ilyen befelé fordulást okoz. Ennek az egyik fő pontja volt az a sociális sáválás. Maga a függőség kialakulása is együtt járhat egy befelé fordulással, a sociális kapcsolatok hanyagolásával, a külvilág kizárásával, de itt a biofő esetében azt láttuk, hogy már a szár hatására megjelenik ez a befelé fordulás, ahogy itt látszik a második idészetben, és hogy amint nem szeretne és nem is tud beszélgetni senkivel. Illetve az a sociális sáválás megmutatkozik a szár használói csoport elhagyásában, és többen beszámoltak arról, hogy idő után elhajták a szár használói csoportot, de ami még érdekes, hogy ha a szárhasználói csoportban folytatódott ott is jelen volt ez a befelé fordulás, új, mint ahogy itt a harmadik idészetben látszik. Tehát, a szár is kapcsolatok, hanem az életük minden területén megjelent ez a befelé fordulás, mert minden gondolatukat tevékenységet azt tettek ki, hogy a szár tudják használni, illetve hogy meg tudják szerezni. Valamennyi ilyen elmeselték, hogy a droghatására úgy érezték, hogy az kiirtotta az érzéseiket kiirtotta az ényjüket lényegében. Tehát kiämelték ezt a romboló mérgező hatását a drognak. Ezt az ényjüket, ami lényegében egy ilyen átalakult, vagy átalakított én, ezt, mivel nagyon negatív élményekkel jár ön undorral kezelik, vagy undorral kezelik, tehát undorodnak saját maguktól. Integyébként az utolsó idejzet, ami látszik itt a dián, az az interjolány, aki ezt mondta, mert több mint fél éve nem használja a szert, de az az ön undor még mindig jelen van. Összefoglalva, tehát ami a legnagyobb különbségek a szintetigus kannabinoit használat és másterekel kapcsolatban ezek a gyorsan, gyorsan változó élmények, amelyek gyorsan változnak pozitívba, negatívba. Itt kiemelném, hogy a sziholaktív szerhasználat élmények, amit egyébként nagyon sokszor tanulmányosztunk a kutatásunk során, hogy hogyan lehetne ezeket összehasonlíteni. A sziholaktív szerhasználat élmények kezdett benne egy nagyon pozitív élmény, amely, például, hogy ahogy alkoholista, vagy egy heroínista, vagy akár egy szerencsé játékos számára játékossá válni, vagy alkoholista válni, az kezdett benne egy pozitív elmény jelent, mert valami olyasmit pótol a használattal, ami előtte hiányzott. És ez a fajta élmény, ez hiányzik a biofű használoknál, mert azt látjuk, hogy egyből meg a tív élmények jelennek meg. És így az átváltoztatot nátt illetve, azért, mert egy ilyen idegen ént észlának saját magukkal kapcsolatban, ez az élet történetet megszervező személyiség rész károsodik. És ahogy láthatuk, elvesztik az én nyüket, mondhatni, így ön undort, tapasztalnak undorra kezelik saját magukat, és a személyiségnek ez ilyen jellegű károsodása, ez megnehezítheti a mind a kezelésbe jutást, mind pedig a kezelést. Ennyit szerettem volna mondani, gyána.