 La informació genètica es troba en els promosomes, en forma de bases A, T, C i G. Seqüenciar és escriure aquesta informació. És passar de la informació molecular dins dels promosomes a informació sobre un paper en forma de lletres. El primer objectiu del servei de genòmica és donar servei a la resta de laboratoris del Departament de Ciències Experimentals i de la Salut de la Pompeu, així com de les altres institucions dins del part de recerca biomèdica i d'altres externes que també venen a nosaltres. Un segon objectiu és fer recerca, i la recerca consisteix bàsicament amb la millora de les meteorologies per poder seguir donant servei. Aquestes noves tecnologies generen una gran quantitat de dades i per analitzar-les treballem amb col·laboració amb el servei d'informàtica científica de la Pompeu Fabra. El servei d'informàtica científica administrarem els sistemes informàtics necessaris per fer front a les dades que generen aquests sistemes. Disposem d'un sistema d'emmagatzonament d'altres prestacions on es guarda tota la informació i s'utilitza per gestionar-la, i també disposem d'un sistema de computació, un clàster, que és un sistema de màquines dedicat a gestionar tota aquesta informació, comparar-la, muntar-la. Hi ha com tres generacions diferents desdeconciadors. Fins ara feiem servir la primera generació, que s'aconeix pel mètode Sanger, i aquest tipus d'aconciació és el que es va utilitzar per sequenciar el Genomo MA l'any 2001. La limitació d'aquest tipus de sequenciació és que només pots produir 96 sequències cada vegada. La mida del Genomo MA és de 3.000 milions de lletres, per tant pots fer números i veure que cal córrer aquesta màquina milers i milers de vegades. Un Genomo MA es va produir amb 15 anys de feina, milers de carreres d'aquesta màquina i un cost aproximat d'un bilió de dòlars. La segona generació, que és la que ha arribat als laboratoris des de fa uns 7 o 8 anys, el gran canvi és la paral·licació. Ja no llegim 96 mostres, sinó que som capaços de llegir o de produir milions de sequències cada vegada. Com que produïm milions de sequències, un Genomo MA el fem tan sols amb dos dies de feina i un cost d'entre 1.000 i 2.000 euros. I ara ja ha arribat la tercera generació. La tercera generació el canvi no és la quantitat de sequències, sinó el canvi és la llargada. Fer un Genomo MA és com fer un llibre, i us podeu imaginar fer un llibre amb trossets petits. Reconstruir el llibre a partir de paràgrafs és difícil. La tercera generació el que fa és llegir-te el llibre sencer o, si no, el llibre als capítols sencers. Les aplicacions són molt variades. Van, per exemple, des de la metàgenòmica. La metàgenòmica seria agafar una mostra de saliva d'algú i no sequenciar el seu ADN, sinó sequenciar els milers o milions de microorganismes que hi tenim. D'alguna manera podríem dir que el futur amb genòmica ja està aquí, perquè molt aviat, jo crec que tots nosaltres teníem el genoma sequenciat, i gràcies a aquesta informació coneixerem millor els nostres riscos i, per tant, podrem adaptar el nostre estil de vida en aquests riscos.