 The United Nations University Declaration of Human Rights, Hungarian Version. This is a LibriVox recording. All LibriVox recordings are in a public domain. For more information or to volunteer, please visit LibriVox.org. Recording by Diana Meilinger Emberi jogok egyetemes nyilatkozata. Első cik. Minden emberi lény szabadon születik és egyenlőmértóság és jogavan. Az emberek ésszelés lekísmerettel bírván egymással szemben testvéri szellemben kell, hogy viseltessenek. Második cik. Mindenki bármely megkülönböztetésre, nevezetesen fajra, színre, nemre, nyelvre, valásra, politikai vagy bármely másvéleményre, nemzeti vagy társadalmi eredetre, vagyonra, születésre, vagy bármely más körülményre való tekintet nélkül hivatkozhat, a jelennyilatkozatban kinyilváintott összes jogokra és szabadságokra. Ezen felül nem lehet semmiféle megkülönböztetés tenni annak az országnak, vagy területnek politikai, jogi vagy nemzetközi helyzete alapjánsem, amelynek a személy állampolgára, a szerint, hogy ez illető ország vagy terület független, gyámságalattál, nem autonom, vagy szuverenítása bármely vonatkoztatásban korlátozott. 3. cik. Minden személynek joga van az élethez, a szabadsághoz és a személy biztonsághoz. 4. cik. Senki sem lehet rapszolgaságban vagy szolgaságban tartani, a rapszolgaság és a rapszolga kereskedés minden alakj a tilos. 5. cik. Senki sem lehet kínvalatásnak, vagy kegyetlen, embertelen, vagy lealacsonyító büntetésnek, vagy bánásmódnak alávetni. 6. cik. Mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogalanyiságát bárhol el ismerjék. 7. cik. A törvényelőtt mindenki egyenlő és minden megkülönböztetés nyelkő joga van a törvény egyenlő védelméhez. Mindenkinek joga van egyenlő védelmhez a jelennyilatkozatot sértő minden megkülönböztetéssel és minden ilyen megkülönböztetésre irányuló felbújtással szemben. 8. cik. Minden személynek joga van az alkotmányban vagy a törvényben részére biztosított alapettő jogokat sértő eljárások ellen a hazai birósákoz tényleges jogorvoslatért folyamodni. 9. cik. Senki sem lehet önkényesen letartóztatni, őrizetbe venni, vagy száműzni. 10. cik. Minden személynek teljesen egyenlő joga van arra, hogy ügyét független és pártatlan biróság méltányosan és nyilvánosan tárgyalja, és ezt határozzan egyrészt jogai és kötelezettségei felől, mást rész minden ellenelmelt bűnügyivád megalapozotságo felől. 11. cik. Első pont. Minden műntetendő cselekményel váltold személt áltatlannak kell vélelmezni mind addig, amik bűnösségét nyilvánosan lefolytatott perben, a védelméhez szükséges velem ennyi biztosíték mellett törvényesen megállapítják. Második pont. Senkit sem szabad editelni oly cselekményért vagy mullasztásért, amely elkövetésre pillanatában a hazai jog vagy a nemzetközi jog szerint nem volt bűntetendő cselekmény. Ugyan csak nem szabad súlyosabb bűntetést kiszabni, mint amely a bűntetendő cselekmény elkövetésre pillanatában volt alkalmazható. 12. cik. Senkinek magánéletébe, családi ügyeibe, lakóhelye megválasztásába vagy levelezésében nem szabad önkényesen beavatkozni, sem pedig becsületében vagy jó hírnevében megsörteni. Minden személynek jogavan az ilyen beavatkozásokkal vagy sértésekkel szemben a törvényvédelméhez. 13. cik. Az államon belül minden személynek jogavan szabadon mozogni és lakóhelyét szabadon megválasztani. Második pont. Minden személynek jogavan minden országot ideértve saját hazáját is, elhajdni, valamint saját hazájába visszatérni. 14. cik. Minden személynek jogavan az üldözés elől más országban menedéket keresni és a más ország nyújtott a menedéket élvezni. Második pont. Erre a jogra nem lehet hivatkozni közönséges bűncselek mény miatti, kellőképpen megalapozott üldözés, sem pedig az egyesült nemzetek céljaival és elveivel ellentétes tevékenységesetében. 15. cik. Minden személynek jogavan valamelyi állampolgársághoz. Második pont. Senki sem lehet sem állampolgárságától, sem állampolgársága megváltoztatásának jogától önkényesen megfosztani. 16. cik. Első pont. Minden férfinak, mindanőnek a házasságra éretkor elérésétől kezdve jogavan fajon, nemzetiségen vagy valáson alapuló korlátozás nélkül házasságot kötni és családot alapítani. A házasság tekintetében a férfinak és a nőnek minda házasság tartam alatt, minda házasság felbontása tekintetében egyenlő jogai vannak. Második pont. Házasságot csak a jövendő házastásak szabad és teljes beleegyezésével lehet kötni. 3. pont. A család a társadalom természetes és alapvető alkotó eleme és jogavan a társadalom, valamint az államvédelmére. 17. cik. Első pont. Minden szemének, mind egyénileg, mind másokkal együttesen jogavan a tulajdon hoz. Második pont. Senkit sem lehet tulajdonától önkényesen megfosztani. 18. cik. Minden személynek jöga van a gondolat, a lelkísmeret és a vallászabadságához. Ez a jog magában foglalja a vallás és a meggyőződés megváltoztatásának szabadságát, valamint a vallásnak vagy a meggyőződésnek mindegyénileg, mindegyüttesen, mind a nyilvánosság előtt, mind a magán életben oktatás, gyakorlás és szertartások végzése utjánvaló kifejezésre juttatásának jogát. 19. cik. Minden személynek jöga van a vélemény és a kifejezés szabadságához, mely magában foglalja azt a jogot, hogy véleményemiatt ne szemvegyen zaklatást és hogy határokra való tekintetnél külkutathasson, átvihessen és terjeszhessen híreket és eszméket bármilyen kifejezési módon. 20. cik. Minden személynek jöga van békés célügyülekezési és egyesülési szabadsághoz. 20. pont. Senki sem lehet valamely egyesületbe való belépésre kötelezni. 21. cik. 20. pont. Minden személynek jöga van a hazálya közügeinek igazgatásában akár közvetlenül, akár szabadon választott képviselői útjánvaló részt vétállház. 20. pont. Minden személynek egyenlő feltételek mellett jöga van saját hazályában köszolgálati állásokra való alkalmazásához. 20. pont. A közhatalom tekintének alapja a népakarata. Ez az akarat egyenlő szavazati jog és csitkos szavazás vagy a szavazás szabadságát ezzel egyenértékűen biztosító eljárás alapján időszakonként tartandó tisztességes választáson kell, hogy kifejezésre jusson. 20. cik. Minden személynek, mint a társadalom tagjának, joga van a szociális biztonsághoz. Minden személynek ugyan csak igényen van arra, hogy az államakerőfeszítései és a nemzetközi együttműködés eredményeképpen és számotvetve az egyesországok szervezetével és gazdasági erőforrásaival, a méltóságához és személyiségének szabadon való kifejlődéséhez szükséges gazdasági, szociális és kulturális jogait kielégíthesse. 23. cik. Első pont. Minden személynek joga van a munkához, a munkaszabadnak választásához, a méltányos és kielégyítő munkafeltételekhez és a munkanélküléség elleni védelemhez. Második pont. Az egyenlő munkaját mindenkinek, bármilyen megkülönböztetés nélkül egyenlőbb érhez van joga. 3. pont. Mindenkinek, aki dolgozik, olyan méltányos és kielégyítő fizetéshez van joga, amely számára és családja számára az emberi méltóságnak megfelelő létett biztosít, és amelyet megfelelő esetben a szociális védelem összes egyéb eszközei egészítenek ki. 4. pont. Minden személynek joga van a pihenéshez, a szabad időhöz, nevezetesen a munkahidő tartamának ésszerű korlátozásához, valamint az időszakonkénti fizetett szabadságot. 24. cik. Minden személynek joga van a pihenésre és a szabad időre, beleértve a munkahidő ésszerű korlátozását és az időszakos fizetett szabadságot. 25. cik. Minden személynek joga van saját maga és családja egészségének és jólétének biztosítására alkalmas élet színvanálhoz, nevezetesen élelemhez, ruházathoz, lakáshoz, orvosi gondozáshoz, valamint a szükséges szociális szolgáltatásokhoz. Joga van a munkanélküliség, betegség, rokkancság, özvetség, öregség esetére szóló, valamint mindazom más esetekre szóló biztosításhoz, amikor létven tartási eszközeit akaratától független körülmények miatt elveszíti. 2. pont. Az anyaság és a gyermekkor különleges segítséghez és támogatáshoz adnak jogot. Minden gyermek, akár házasságból, akár házasságon kívül született, ugyanabban a szociális védelember részesül. 26. cik, első pont. Minden szemények joga van a neveléshez. A nevelésnek, legalábbis az elemi és alapvető oktatást illetően, ingyenesnek kell lennie. Az elemi oktatás kötelező. A technika és a szakoktatást általánossá kell tenni. A felsőbb tanulmányokra való felvételnek mindenki előtt, érdeméhez képest, egyenlő feltételek mellett nyitva kell lálnia. 2. pont. A nevelésnek az emberi személyiség teljes kibontakosztatására, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának megerősítésére kell irányulnia. A nevelésnek előkel segítenéje a nemzetek, valamint az összes faji és valási csoportok összti megértést, türelmet és borátságot, valamint az egyesült nemzetek által a békefen tartásának érdekében kifejtett tevékenység kifejlődését. 3. pont. A szülőket elsőpségi jogilleti meg a gyermekeiknek adandó nevelés megválasztásában. 27. cik. Első pont. Minden személynek jogavan a közösség kulturális életében való szabad részvételhez, a művészetek élvezéséhez, valamint a tudományhaladásában és az abból származol jótéteményekben való részvételhez. 2. pont. Mindenkinek jogavan minden általa alkotott tudományos, írodalmi és művészeti termékel kapcsolatos erkölcsé és anyagi érdekének védelméhez. 28. cik. Minden személynek jogavan ahhoz, hogy mind a társadalmi, mind a nemzetközi viszonyok tekintetében olyan rendszer uralkodjék, amelyben a jelennyilatkozatban kinyilvánított jogok és szabadságok teljes hatályal érvényesülhessenek. 29. cik. A szemének köteleségei vannak a közösséggel szemben, amelynek keretében egyedül lehetséges a személyíség szabad és teljes kifejlődése. 30. cik. Jogainak gyakorlása és szabadságainak elvezetetekintetében senki sincs alávető más korlátozásnak, mint amelyet a törvény kizárólag mások jogai és szabadságai elismerésének és tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, valamint a demokratikus társadalom elköltse, közrendje és általánas jóléte jogos követelményének kielégyítése érdekében megállapít. 30. pont. Ezeket a jogokat és szabadságokat semi esetre sem lehet az egyesült nemzetek céljaival és elveivel ellentétes engyakorolni. 30. cik. A jelennyilatkozat egyetlen rendelkezésesem értelmeszhető úgy, hogy az valamei állam, valameit csoport, vagy valamei egyén részére bármilyen jogot adna arra, hogy az itt kinélvánított jogok és szabadságok megsemmisítésére irányulott tevékenséget fejtsen ki, vagy ilyen cselekményt elkövessen. Pernyátan umum tentang hak-hak aszasi manusia, versi Bahasa Indonesia. Ini adalah prekam Libri Fox. Semua prekam dari Libri Fox adalah Pernyátan Umum. Unto keterangan atau menjedi cukarela, silahkan melihat situs Libri Fox.org. Pernyátan umum tentang hak-hak aszasi manusia, mukadimah, menimbang bahwa pengakuan atas martabat alamiah, dan hak-hak yang sama, dan mutlak dari semua angotak luarga manusia, adalah daszar kemerdekaan, keadilan, dan perdamayan di dunia. Menimbang bahwa mengabaikan dan memandang rendah hak-hak aszasi manusia, telahang mengakibatkan perbuatan-perbuatan bengis, yang menimbulkan rasa kemaran hatir nurani umat manusia. Dan terbentuknya suatu dunia tempat manusia akan mengecsap kenikmatan, kebebasan berbicara dan beragama, sertha kebebasan dari ketakutan dan kekurangan, telahag dinyatakan sebagi cita-cita tertinggi dari rakját biasa. Menimbang bahwa hak-hak aszasi manusia, perudilindungi oleh peraturan hukum, supaya orang tidak akan terpasa memilih, pemberontakan sebagai usahat ráhir, guna menentang kellaliman, dan penindásan. Menimbang bahwa pembangunan hubungan persahabatan antara negara-negara perudigalakan. Menimbang bahwa bangsa-bangsa, dariperserikatan bangsa-bangsa, sikali lagi telah menyatakan didalam piagam perserikatan bangsa-bangsa, kepercayaan mereka akan hak-hak dasar darim manusia. Aka martabát, danilaj seseorang manusia, dan akan hak-hak yang sama daripria maukun wanita, dan telahbertekat untuk mengalakan kemajjuan sosial dan taraf hidup yang lebih baik didalam kemerdekaan yang lebih luas. Menimbang bahwa negara-negara angotah telahber janji untuk menjcempai kemajjuan dalam penghargaan dan penghormatan umum terhadap hak-hak asasi manusia dan kebebasan-kebebasan asasi dengan bekerjes sama dengan perserikatan bangsa-bangsa. Menimbang bahwa pengertián umum tentang hak-hak dan kebebasan-kebebasan tersebut sangat penting untuk laksanaan yang sunggu-sunggu dari janji ini. Maka majd jelis umum dengan ini memproklamasikan. Pernyataan umum tentang hak-hak asasi manusia sebagai satu standar umum keberasilan untuk semua bangsa dan semua negara. Dengan tujjuan aggert setiap orang dan setiap badan dalam asiarakat dengan senanti asa mengingatpernyataan ini. Akam berusahat dengan jalan mengajar dan mendidik untuk menggalakan penghargaan terhadap hak-hak dan kebebasan-kebebasan tersebut. Dan dengan jalan tindakan-tindakan progresif yang bersifat nasional maupun international menjamin pengakuan dan penghormatannya secara universal dan efektif baik ole bangsa-bangsa dari negara-negara angotah sendiri maupun ole bangsa-bangsa dari daerah-daerah yang berada dibawah kekuasaan hukum reka. Pasal 1. Semua orang dilahirkan merdeka dan mempunyai martabat dan hak-hak yang sama. Mereka dikaruniai akal dan hati nurani dan hendaknya bergau satu sama lain dalam semanga persaudaraan. Pasal 2. Setiap orang berhak atas muahak dan kebebasan-kebebasan yang tercantum didalampernyataan ini tanpa perkecsulian apapun seperti ras, warna kulit, jeniskelamin, bahasa, agama, politik, atau pendapat yang berlainan asal mula kebangsaan atau kemasyarakatan, hak milik, kelahiran, ataupun kedudukan lain. Disamping itu, tidak diperbolehkan melakukan perbedaan atasdaszer kedudukan politik, hukum, atau kedudukan international dari negara atau daerah dari mana ses orang berasal. Baik dari negara yang merdeka, yang berbentuk vilaya-wilaya perwalion, ja-ja-han, atau yang berada dibawa batasan kedaulatán yang lain. Pasal 3. Setiap orang berhak atas penghidupan, kebebasan dan keslamatan individu. Pasal 4. Tidak sorang pun boleh diperbudak, ata diperhambakan. Perbudakan dan perdagangan budak dalam bentuk apapun, mesti dilarang. Pasal 5. Tidak sorang pun boleh disiksa, ata diperlakukan secsara kejam, ata diperlakuan, ata dihukum secsara tidakmanusjawi, ata direndahkan martabátnya. Pasal 6. Setiap orang berhak atas penghidupan hukum, sebagi pribadi, dimanas aja ilyen berada. Pasal 7. Semmo orang yang sama didepan hukum, dan berhak atas perlindungan hukum, yang sama tanpa diskriminasi. Semmo berhak atas perlindungan yang sama terhadap setiabentuk diskriminasi, yang bertentangan, és leszután, yang mengarach pada diskriminasi semacam itu. Pasal 8. Setiap orang berhak atas bantuan, yang efektif dari pengadilan nasyonal, yang kompeten untuk tindakan pelanggaran hak-hak dasar, yang diberikan kepadanya oleh undang-undang dasar, ata hukum. Pasal 9. Tidak sorang pun boleh ditangkap, ditahan, ata dibuang, dengseonan-onan. Pasal 10. Setiap orang dalam persamaan, yang penuh, berhak atas pengadilan, yang adil dan terbuka, oleh pengadilan yang bebas dan tidak memihak. Dalam menetapkan hak dan kewajiban-kewajibannya, serta dalam setiap tuntutan pidana, yang dijatuhkan kepadanya. Pasal 11. Satu. Setiap orang yang dituntut, karna diszangka melakukan suatu pelanggaran hukum, diangabtidak bersehalah. Sampai dibuktikan kesalahannya menurut hukum dalam suatu pengadilan yang terbuka, dimana dia memproléh a magyaminán yang diperlukan untuk pembelakannya. Dua. Tidak se orang pun boleh dipersalahkan melakukan pelanggaran hukum, karna perbuatan, atau kelalayan yang tidak merupakan suatu pelanggaran hukum, menurut undang-undang nasional atau internasional. Ketika perbuatan tersebut dilakukan, jugatidak diperkenankan menjatuhkan hukuman debi berát, daripada hukuman yang sarusnya dikenakan, ketika pelanggaran hukum itu dilakukan. Pasal 12. Tidak se orang pun dapet diganggu dengancse unang-unang urusan peribadinya, keluarganya, rumatangganya, ato hugungan surat menyuratnya, jugatidak diperkenankan pelanggaran atas kehormatannya, dalam nama baiknya. Setiap orang berhak mendapatkan perlindungan hukum, terhadap gangguan, ato pelanggaran sepporti itu. Pasal 13. Setiap orang berhak atas kebebasan bergerak 2. Setiap orang berhak meninggalkan szoatu negri, termaszuk negrinya sendiri dan berhak kembali kenegrinya. Pasal 14. Satu. Setiap orang berhak mencari dan menikmati suaka dinegarálain untuk melindungi diri daripengejaran. 2. Hák ini tidak berlaku untuk kasus pengejaran, yang benar benar timbul karna kejhatan-kejhatan, yang tak berhubungan dengan politik. Ato, karna perbuatan-perbuatan yang bertentangan dengan tujjuan dan dasar persrikatan bangsa-bangsa. Pasal 15. Satu. Setiap orang berhak atas sesuatu kevárganegaraan. 2. Tidasorang pun denga semena-mena dapat dicabut kevárganegaraannya ato ditolak haknya, untuk mengganti kevárganegaraan. Pasal 16. Satu. Tidag hagyos inkább megkleyebb szemtartóni, lehet megbuht hiána arcagban. Próbálhatói hunc beginningodba,nek a greham s gasokufinding, amikor megállják az információt és a helyére, és nem tudják, hogy a változások vagy a változások. Pászál 20. 1. Szerintem az embereket az újra az újra, és az újra az újra az újra. 2. Szerintem az újra az újra, és az újra az újra az újra. Pászál 21. Pászál 22. a szépen, szükségek, helyre képezen, és a szépen. A szelehető mellé lesz, a technikus érzéke, és az utamány elég ha a szelehető mellé k疡három, a szükségek, és a Szelehető mellé képezen. 2. Szépen ha a spármányon és a félhagymát, hagyhakt és képebaszán képebaszányát, szétiap oranharus tunduk, hanyapada pembatásan-pembatásan, yang ditetepkan oleh undang-undang, de maksut semata-mata, umtuk menjamin pengakuan, sertha penghormatan, yang layak terhadap hagyhakt dan képebaszán-képebaszán orang lain, dan umtuk memenui syarat-syarat, yang adil dalam hal kesusiláan, ketertipan, dan kesejhteraan umum, dalam suatu masyarakat, yang demokratis. Tiga, hagyhakt dan képebaszán-képebaszán ini, dengen jalan bagyemánapun skali-skali, tidakból ehdel szenekan, berzentangan, dengen tujján, dan dasa perserkatan bangsa-bangsa. Pasal 30, tidak satupun, didalámpernyatán ini, ból ehditafsirkan, memberikan sesuatu negara, kelompok, ataupun sesorang, hak-untuk terlibat didalám kegyetan apapun, ata melakukan perbuatan, yang bertujjuan, untuk merusak hak-hak, dan képebaszán-képebaszán, yang manapun, yang termaktuk didalámpernyatán ini. Akirpernyatán umum, tentang hak-hak asasi manusia ini, perkám adalah pernyatán umum. Digeráción Universal de Direitti Humani degli Stadi Uniti. Version Italiana. Questa è una registrazione LibriVox. Tute le registrazione LibriVox sonne ne domignio publico. Per più informazioni o per diventare volontario, si pregati visitare LibriVox.org. Registrato da Daniele. Digeráción Universal de Direitti Humani degli Stadi Uniti. Lili 10 dicembre 1948, l'Assembléé generale delle Natione Unite aprovó e proclamó la Digeráción Universal de Direitti Humani, il cui testo completo e stampato nelle paggine seguenti. Dopo questa solenne de Liberazione, l'Assembléé delle Natione Unite die Distruzioni al Sekretario Generale, di provedere a diffonder ampiamente questa Digerációne e a talfíne, de publikárne e distribuírne el tesszük non soltanto nelle cinque lingue officiali dell'Organizazione Internazionale, ma anche in quante altre lingue fosse possibile usando ogni mezzo a sua disposizione. Il testo officiale della Digerációne e distribuilibine delle lingue officiale delle Natione Unite, cioè cinese, francese, inglesese, russo e spagnolo. Digeráción Universal de Direitti Humani. Preambolo. Considerato che riconoscimento della dignità inerent a tutti membri de la Família Humana e de l'Ore Direitti, uguali e inaninnabili, kossziduisítsi el a fonament de la Libertat, de la Justizia e de la Vace nel Mondo. Considerato che ilgisconoscimento e ilgisprezzo de Direitti Humani hanno portato datti di barbari che offennono la coscienza dell'humanita e che l'avento di un mondo in cui gli esseri humani godano de la Libertat di parola e di credo ed e la Libertat dal timore e dal bisognio e sato proglamato come la più alta aspirazione dell'uomo. Considerato che è indispensabile che i Direitti Humani sieno protetti da norme juridike, se si vuole evitare che l'uomo si a costretta ricorrere come ultime stanza alla ribellione contro la dirannia e l'oppressione. Considerato che è indispensabile promuovere lo sviruppo di rapporti amikevoli tra le nazioni. Considerato che i popoli delle nazioni unite hanno riafermato nello statuto la loro fede nei Direitti Humani fondamentali, ne la dignità e nel valore della persoana umana, nell'ugu agganza dei diritti dell'uomo e della donna ed hanno deciso di promuovere il progresso sociale e un miglior tenore di vita in una majora Libertat. Considerato che gli stati membri si sono impegnati a perseguire in cooperazione con le nazioni unite il rispetto e l'osservanza universale dei diritti umani e della Libertat fondamentali. Considerato che una concezione comune di questi diritti e di questa Libertat è della massima importanza per la piena realizzazione di questi impegni. L'Assembléa Generale proclama la presente dichiarazione universale dei diritti umani, com'e ideale comune da raggiungersi da tutti i popoli e da tutte le nazioni. Alfin e gogni dito ed ogni organo della società avendo costantemente presente questa dichiarazione si esforzi di promuovere con insegnamento e l'educazione di rispetto di questi diritti e di questa Libertat e di garantirne mediante mesure progresive dicharaternazionale e internazionale l'universale ed effettivo riconoscimente rispetto tanto frai popoli degli essessi stati membri quanto fra quelli dei territori sottopossi a la loro giurisizione. Artículo 1 Tutti gli esseri umani nascono liberi ed uguali indignità e diritti essi sono tutati di ragione e di coscienza e devan agire gli uni verso gli altri in spirito di fradellanza. Artículo 2 Ad ogni individuo spettano tutti i diritti e tutte le libertà annunciate nella presente dichiarazione, senza distinciona alcuna, perregioni di razsa, di colore, di sesso, di lingua, di religione, di opinioni politica o di altro genere, di origine nazionale o sociale, di ricchezza, di nascita o di altra condizione. Nessuna distincione sarà en oltre stabilita sulla base de lo statuto politico, giuritico o internazionale del paese o del territorio, cu una persona partiene, sia independente o sottoposto ad administrazione fiduciaria o non-autonomo, o sogetto a qualsesi limitatione di seganita. Artículo 3 Ogni individuo a diritto alla vita, alla libertà ed alla sicurezza della propia persona. Artículo 4 Nessun individuo podra essere tenuto i stato di schiavitu o di servitu. La schiavitu e la trata degli schiavi saranno proibite sotto qualsesi forma. Artículo 5 Nessun individuo podra essere sottoposto a tortura o a trattamento o a punizione crudele in umani o degredanti. Artículo 6 Ogni individuo a diritto in ogni luogo a riconoscimento della sua personalitat giuritica. Artículo 7 Tuthis sono uguali. Dinansi alla legge e anno direitto. Sens alcuna discriminazione ad uno uguale tutela da parte della legge. Tuthi hanno direitto ad uno uguale tutela contra ogni discriminazione che viro il la presente dichaireazione come contro qualsesi incidamento a tale discriminazione. Artículo 8 Ogni individuo a diritto ad una effettiva possibilitat di ricorso e competenti tribunali contro atti che viroidi diritti fondamentali a lui riconoscuti dada costituzione o dalla legge. Art. 9. Nézzük nyilvának kéredi, angerdikat, és hogyből trikuló, Art. 10. Nézzük nyilvának kéredi, kéredi, és a fiatal Happiness, kéredi, és a fiatal Készülése,い A tégedetek elősői is, és kezdősége voltak a szénya. Art. 11. Primozsdikat A helyen a vasteját, aki az nem támogatddban az iskikokatra lesz, ahogy ez nem változott ideำot. Ennek az épp az egészségeek a felségeket. A register 2. A te helyen a vasteját, akik a há Hehétek összosszulják, amikor a srácsa lehet, őről azt törőve, nem terve későre szülelődődni, ha a tartaszt Legacy-t, hogy nem tudták számomra a felhagyReally Edgei együtt oszkárját, ha a teszélyt miatt erős közöttük. Art. 12 Nézzel egy életekent, melliminálol a többézetortokat, srácokat, a Mozása, a királyája, a felszítőségeket, a helyzet, a tességeket személyeket, olyan ikutának visszálltunk azt, hogy elroyal recruiting felszítenek és a felszítenek. Art. 13 Parágf 1 Köszönöm és 부�ulom és tehetőségeek későre jött a változat, parág oxygenális társadáségen, köszönöm ésclickzhez kérlek tutulni, és köszönöm a Prejvállásosabb krajákon. 14. Parág 1 Köszönöm és kérlek a következőséges állhatáságos graf. Parág 2 Köszönöm és kérlek a köszönöm kérlek kérlek, perreáti non-polítikus, operáción kontrlárii a fini és a principi de la náción uníte. Art. 15. Parágrafo-1, ogni individu a diritto ad una cittadinanza. Parágrafo-2, nesun individu podra eser bitterlymente privato de la sua cittadinanza né del diritto di mutare cittadinanza. Art. 16. Parágrafo-1, uomeni és donne in etat adatta hanno il diritto di sposarsi és fondar una familia, senza alguna limitazione de razza, cittadinanza o religió. Essi hanno iguale diritti, regardando al matrimonio, durante el matrimonio, e allato el suo sölgimento. Parágrafo-2, elmatrimonio podra eser koncluso soltanto con el libero e pieno consenso di futuri cognuci. Parágrafo-3, la familia e il núgle naturale e fundamentaria de la societá, e a diritto ad essere protetta dalla societá e dallo stato. Art. 17. Parágrafo-1, ogni individu al diritto d'avere una propietá sua personál o'n comune konatri. Parágrafo-2, nesun individu podra eser bitterlymente privato de la sua propietá. Art. 18, ogni individu al diritto la libertá di pensiero, di coscienza e di religióne. Tali diritto include la libertá di cambiare de religióne o' di credo, e la libertá di manifestare isolatamente o'n comune e sia' in publico che in privato la propi religióne o'n proprio credo nell' insegnamento, nell' pratiche, nell' culto e nell' osservanza dei riti. Art. 19, ogni individu al diritto alla libertá di opinione e di espressione, inclusi il diritto di non essere molessato per la propi opinione e quello di cercare, di recevere e di fondere informazioni e idee attraverso in immezzo e senza riguardo affrontiere. Art. 20, §1, ogni individu al diritto la libertá di riunione e' di essociazione pacífica. §2, nessuno pu essere costretto a far parte di un associazione. Art. 21, §1, ogni individu al diritto di partecipare al governo delpropio paese, sia' direttamente sia' attraverso rappresentanti liberamente schelti. §2, ogni individu al diritto di accedere in condizione di uguagyansa ai pubici impegni delpropio paese. §3, la volontá popolare e' il fondamento della autoritá del governo. Tale volontá deve essere espressa attraverso periodiche e' veritiere elezioni effettuate a soffragio universale ed e' uguale ed a voto segreto o' secondo una procedura equivalente di libera votazione. Art. 22, ogni individu, imkanto membro della societá, al diritto alla sicurezza sociale, nonché alla realizzazione attraverso sforzo nazionale e' la cooperazione internazionale e' il rapporto con la organizazione e' risorse di ogni stato, le diritto economici, sociale culturale indispensabili alla sua dignitá e' dal libero sviluppo della sua personalitá. Art. 23, §1, ogni individu al diritto al lavoro, al libera schelta dell'impiego, a giusze e' sodisfacente conditione di lavoro e' dalla protezione contro la diseoccupazione. Art. 2, ogni individu, senza discriminazione, al diritto ad uguale retribuzione per uguale lavoro. Art. 3, ogni individu, che lavora al diritto ad una remunerazione equa e' sodisfacente, che assigure l'ossesso e' alla sua familia una existenza conforme alla dignitá humana ed integrata se' necessario d'altri mezi di protezione sociale. Art. 4, ogni individu, a diritto di fondare dei sindagati e' di adherirvi per la difesa di propri interessi. Art. 24, ogni individu, a diritto al riposo edallo svago, comprendendo in cio una ragioneure l'alimitazione delle ore di lavoro e' ferie periodica retribuite. Art. 25, parágrafa 1, ogni individu, a diritto ad un tenore di vita sufficente, a garantiri la salute e' il benessere proprio e' de la sua familia, Con particolare riguardo all'alimentazione, al vestiario, al abitazione, alla cure mediche e' servici sociali necessari e' a diritto alla sicurezza in caso di desucapazione, malatia, inveretitá, vedovanca, vekya o' in altro caso de perdida di mezi di susistenza, per cirksos конце indimenent la sua vonta. Parágrafa 2. A maternita és a kezetelmeltzet been tuttunk, éppen az olyan eldersokat is. Szeretek a munkákat és a felszuelégek is kell kutatni a hallolásokat. Art. 26. Parágrafa 1. A kb. szükségek léptek be. A létrekkelősége van kapcsolatban főzelineszik teljeselojére, a létrekkelősége van kapcsolatban. A létrekkelősége és professionálokat van kapcsolatban tenni el a helyen. A létrekkelősége az alap�kégyára van kapcsolatban. Parágra Okey-nidha a létrekkelőet van kapcsolatban. A létrekkelősége van kapcsolatban a szokos sz Hooiju-t. És a szakosnak, hogy közülményereket, és bármilyen gondolások. Essa deve promovra la comprensione, la tolleranza, la amicizia fra tutte le nazsione, i grupe razziali e religiosi, e deve favorire lopera de le nazsione unide per ilmantenimento de la pace. Parágrafo 3. I genitori hanno diritto di priorita nella scelta del genere destruzione da impartire loro figli. Artículo 27. Parágrafo 1. Ogné miatt, hogy a kultúral kormányikat adik, és magniakteri újság vagy, és alapírat kallóklatásokan tálgatja ké bola. Parágrafo 2. Ogné miatt, hogy a szóffizatok és a szalvatásoknak akarjátok, és a könyvek azokat, a különk tartókozását. Artículo 28. Ogné miatt, hogy a szóffizet és a különkik diagnám, aranyát valószínűleg az újra megsutatni. Art. 29. Parágrafa 1. Úgyan, hogy az újra egy újra, amikor az újra az újra az újra az újra, amikor az újra az újra, az újra az újra, ez a parágrafa 2. A szívesek, hogy az újra az újra, az újra az újra, az újra az újra, az újra az újra, ez a szívesek, az újra az újra, az újra, , de azért ezzel ötödött a történet, parteidőség, és a jövő generellőока helyettel és adnod az új fejeet és az új felirat, hogy ha kértem az ötötő éthagyrés, személyen burgyára, egyeket emértegetteni válóban, nem tudod, hogy egy kértem az emacher dinozó, amikor az olyan, achokokok tarts, és ezekori a személyen, amikor az olyan, Unikai k aquilocsi se Satan Tégyműső Gyerletőre, a Gyerlető Szilvás főzésre, a Tégyműső Szilvás gyerletőre, a Gyerlető Szilvás Félétel ételleri, a Gyerletős Félételétel ételleri, a Gyerletős Félételétel ételleri, The United Nations Universal Declaration of Human Rights. Egy láttelelet esetek között van a pár pályára. A szollénbe lehet, a Orchestra de lesz az utóna, az utól és a segrethár ASMR-sél változtunk, ezek a egyenrup GBG-ség és kérdéken megint az utóna, hogy érvegőre és nyilván érvegőre ezt a 5 certified idő advanced organizációk és másokat más először a bulutátős ehhez a homogeneous. A fokhagyváveres különböző felelőségek a Fokhagyveres különböződére és a imaginálisson sütésdőségek a Fokhagyveres különböződére, és a kevek clawszárszابályt különböződére. A készíteni edényledére ukolatntánk az őkére lennőkben, és a kérdőnőknek, ugye különből és a kinnében, felpontítunk a dögök, a azt, mert a kérdő, a kérdő sütések, a lennőkből, a mondom. A kérdőknek, hogy kérdésnek, és a kérdőségeket az első, a őket az össz fault, hogy az összóbb szabdályra és az összóbb gyorsabb az ördöző, hogy reméljük és szüksége, de nem emberjük a helyett revolutionálisában, és az összesen mondanak a többére, a felsőikával újabb, és az összesen monó gondolom, hogy a szüksége Screwt화, az làrdulás helyedményén más biztos, mutatással teszedős fejbe a ötletebb szól gondolóre illetve a barátsitóba, szóval ki az ötletemdényen, akik biztosított a következőségének engem éreled, és amikor a hobbál, mellé de ugyanában sproutbálni az ügyesületi szozóval, amikor hagydunk többeket a doskével, hallottak egy korsos, ővágyalabb, a későségeknek, a genelméről kérem 95% сеjtelni, későségeknek, a gyújtalon, a helyzetesen, hogy a helyzeteknek, a gyújtek még a későségeket a kérem, és a későseket az elváglakok, voltak egy egyrazi, a folyamat alapfetően és a zenei kibrezettel a lőreverző és a léreverzően, amikor megfordultam a különst 굉장히 künségeket, hát a volyágos installeds és a különségeket, megtalálásag a személyли, és a zenei különségeket a személyi különséget, tessékben szükségeket, lehet bennett az első főzön és bármilyen kuelt, meg tartalma a szeleket, az utolcsánotisáje személyeket, ez a különségeket és az utolcsánozás. a rej kotombolás, informasteneket de a biliót és a mexikonáltál that haciendo sokik nogюig lehet fejlesztett-ek azlle tallik flightenleten, a kiderdésegeségek,どう hab südrális, a srác, a srác, a srác, a srác, a srác queuesen, akik kifajírás küldében, a srác, akik kivácsra visszatér, az egyetlen a encontromúját, a végére az érdezuget, és köszönülppe a egyetőre, a másik is, a belőle játékot, bennőtteket. Art. 2 Újban a éjszakarok és a helyre maga vagyok, a kim scooter-t groupsként és a syit, nem kesszük a tésztáját egy-kült, itt hődőt, egy-kült, a lányként, az idő, a religiálitás, a politika és tallgatást, közülből, az égyi srácsal, de rikecse, de nácita, de altra kondícióne. Nézsuna distinzione sera inoltre stabilita sulla base de lo statuto politico, juridico o internacionale, del paese o del territorio, coi una persona appartiene, sia indipendente o sotoposto ad aministrazione fiduciaria o non autonomo, o soggetto a qualsiasi limitazione di sovranita. Art. 3. Ogny individu a diritto alla vita alla libertà ed alla sicurezza della propria persona. Art. 4. Nézsuna individu potra essere tenuto in stato di schiavitú o di servitú. La schiavitú o la tratta degli schiavi saranno proibite sotto qualsiasi forma. Art. 5. Nézsuna individu potra essere sotoposto a tortura, o a tratta mento o a punizione crudeli, inumani o degradanti. Art. 6. Ogny individu a diritto in ogni luogo al riconoscimento della sua personalita juridica. Art. 7. Tutti sono iguali dinanzi alla legge e hanno diritto senza alcuna discriminazione ad una ugale tutela da parte della legge. Tutti hanno diritto ad una ugale tutela contro ogni discriminazione che violi la presente dichiarazione come contro qualsiasi incitamento a tale discriminazione. Art. 8. Ogny individu a diritto ad una effettiva possibilità de ricorso a competenti tribunali contro atti che violino i diritti fondamentali a lui rikonosciuti dalla costituzione o dalla legge. Art. 9. Nézsuna individu potra essere arbitrariamente arrestato detenuto o exiliato. Art. 10. Ogny individu a diritto in posizione di piena ugagyanza ad una equa e publica udienza davanti ad un tribunali indipendente e impartiale, alfine de la determinazione dei suoi diritti e dei suoi doveri, nonché de la fondatezza di ogni accusa penale, che gli venga rivolta. Art. 11. Primo, Ogny individu accusato di un reato e presunto inocente, sino a che la sua colpevolezza non sia stata provata legalmente in un publico processo nel quale egli abbia avuto tutte le garanzie necesarie per la sua difesa. Art. 2. Nézsuna individu o sara condannato per un comportamento commissivo o domissivo, che al momento in cui sia stato perpetuato non costituisse reato secondo il diritto interno o secondo il diritto internazionale. Non potra del pari essere inflita alguna pena superiore a quella applicabili al momento in cui il reato sia stato commesso. Art. 12. Nézsuna individu o potra essere sotoposto ad interferenze arbitrarie nella sua vita privata, nella sua familia, nella sua casa, nella sua corrispondenza, né a lesione del suo onore o della sua reputazione. Ogny individu o ad diritto ad essere tutelato dal la legge contro tali interferenze o lesioni. Art. 13. Primo. Ogny individu o ad diritto alla libertà di movimento e di residenza entro i confini di ogni stato. Sekondo. Ogny individu o ad diritto di lasciare qualsiasi paese incluso il proprio e di ritornare nel proprio paese. Art. 14. Primo. Ogny individu o ha il diritto di cercare e di godere in altri paesi asilo dalle persecuzioni. Sekondo. Questo diritto non potra essere invocato qualora lindividuo sia realmente ricercato per reati non politici operazioni contrari ai fini e ai principi delle nazione unite. Art. 15. Primo. Ogny individu o ad diritto ad una cita dinanza. Sekondo. Nesun individu potra essere arbitrariamente privato della sua cita dinanza né del diritto di mutare cita dinanza. Art. 16. Primo. Uomeni e donne in età adatta hanno il diritto di sposarsi e di fondare una famiglia senza alcuna limitazione di razza, cita dinanza o religione. Essi hanno iguali diritti riguardo al matrimonio durante il matrimonio e allatto del suo scioglimento. Sekondo. Il matrimonio potra essere concluso soltanto con il libero e pieno consenso dei futuri cognugi. Terzo la famiglia e il nucleonaturale e fondamentale della società e adiritto ad essere protetta dalla società e dallo stato. Art. 17. Primo. Ogny individu o ad diritto ad avere una proprietà sua personale o in comune con altri. Sekondo. Nesun individu o potra essere arbitrariamente privato della sua proprietà. Art. 18. Ogny individu o ad diritto alla libertà di pensiero, di cosenza e di religione. Itál ediritto include la libertà de cambiare di religione o di credo e la libertà di manifestare isolatamente o in comune e sia impublico che imprivato la propria religione o il proprio credo nell' insegnamento, nell' pratiche, nell' culto e nell' observanza dei riti. Art. 19. Ogny individu o adiritto alla libertà di opinione e di espressione, incluso il diritto di non essere mollestato per la propria opinione e quello di cercare, ricevere e di fondere informazioni e idee atraverso ogni mezzo e senza riguardo a frontiere. Art. 20. Primo. Ogny individu o adiritto alla libertà di riunione e di associazione pacifica. Art. 21. Primo. Ogny individu o adiritto di partecipare al governo del proprio paese sia direttamente sia attraverso rappresentanti liberamente scelti. Art. 21. Ogny individu o adiritto di accedere incondizioni di egualianza ai publici impieghi del proprio paese. Art. 21. Primo. Ogny individu o adiritto di accedere incondizioni di egualianza ai publici impieghi del proprio paese. Tercyo. La volontà popolare e il fondemento dell'autorità del governo tale volontà deve essere espresso attraverso periodiche er veritieri elizioni effettuata happier i mia. a Fragio Universale Ed égale, Ed a voto segreto osekondo una procedura equivalente de libera votazione. Art. 22. Ogni individuo, in quanto membro de la società, adiritto alla sicurezza sociale, nonché alla realizzazione attraversollo sforzo nazionale e la cooperazione internazionale, Ed e in rapporto con l'organizazione e le risorse di ogni stato, dei diritti economici, sociali e culturali indispensabili alla sua dignita e dal libero sviluppo della sua personalita. Art. 23. Primo. Ogni individuo, adiritto al lavoro alla libera scelta dell'impiego, adjuste e sodisfacenti, kondizione di lavoro ed alla protezione contro la disoccupazione. Art. 24. Segundo. Ogni individuo, senza discriminazione, adiritto ad eguale retribuzione per eguale lavoro. Art. 25. Terzo. Ogni individuo che lavora adiritto ad una rimunerazione equa e sodisfacente che assicuri a lui stesso e alla sua famiglia una esistenza conforme alla dignita umana ed integrata se necessario da altri mezzi di protezione sociale. Art. 4. Ogni individuo, adiritto di fondare dei sindakati edi adirirvi per la difesa dei propri interessi. Art. 24. Ogni individuo, adiritto al riposo edallo svago, comprendendo incho una ragionevole limitazione delle ore di lavoro e ferie periodiche retribuite. Art. 25. Ogni individuo, adiritto ad un tenore di vita suficente a garantire la salute e il benessere proprio e della sua famiglia. Con particolare riguardo alla alimentazione, al vestiario, alla abitazione e alle cure medike e ai servizi sociali necessari ed adiritto alla sicurezza in caso di disoccupazione, mallattia, invalidita, vedovanza, vecchiaia o in altro caso di perdita, di mezzi di susistenza per circostanze indipendenti dalla sua volontà. La maternità e linfancia hanno diritto a speciali cure edassistenza. Tutti bambini nati nel matrimonio o fuori di esso devono godere dalla stessa protezione sociale. Art. 26. Primo. Ogni individuo, adiritto allistruzione. Listruzione deve essere gratuita almeno per quanto riguarda le classi elementari e fondamentali. Listruzione elementare deve essere obligatoria. Listruzione técnica e professionale deve essere messa alla portata di tutti e listruzione superiore deve essere egualmente accessibile a tutti sulla base delmerito. 2. Listruzione deve essere indiritzata alpino sviluppo della personalita umana e dal rafforzamento del rispetto dei diritti umani e delle libertà fondamentali. Essa deve promuovere la comprensione, la tolleranza, la amicizia fra tutte le nazioni, i gruppi raziali e religiosi, e deve favorire l'opera delle nazioni unite per il mantenimento della pace. 3. I genitori hanno diritto di priorità nella scelta del genere di istruzione da impartire ai loro figli. Art. 27. Primo, ogni individuo ha diritto di prendere parte liberamente alla vita culturale della comunità, di godere delle arti e di partecipare al progresso scientifico e dai suoi benefici. 2. Ogni individuo ha diritto alla protezione degli interessi morali e materiali derivanti da ogni produzione scientifica, letteraria e artistica di cui elli sia autore. Art. 28. Ogni individuo ha diritto ad un ordine sociale e internazionale, nel quale i diritti e la libertà enunciati in questa dichiarazione possano essere pienamente realizati. Art. 29. Primo, ogni individuo ha dei doveri verso la comunità, nella quale soltanto e possibli libero e pieno sviluppo della sua personalita. Art. 30. Primo, nyugodtad a fény szaplakulában, a későn drugsba, a későn úgy, hogy minden és minden speciál és kenyér-szeleprimulat 사jával be strangers'usában. Art. 40. Primo, a Testell de ehhez van a helyen, de a borújában elett a különségek, és a szátyoknak a hata, a különségek, a különségek és a nával. a döndegyéppen a képen előtt az összesdésebb, a másoknak voltak aki előtt a kis éjjeiket, és a kis éjjeiket, újra tört láttam a személyeségeim. A Fiatalában sütődik a Fiatalában, és ez a személyeségeim. 31. A legjobb kőktetű. Nani ha ha asszási umatmanungszó, sokot téti si csiné bengszó bengszó, beszandró bózós marangan, nyiki yoiku anugrem liprivox, sapn anugrem eneng liprivox yoiku pernyataan umum, kangul katerangan utóa pengint téti sukarela, de loono situs liprivox titik o rg. Pernyataan umum nani ha ha asszási umatmanungszó, kapé uong laér dué ha ha sempodó lán ora bejtá lán dué kepebeszán kepebeszán engerúnék mavatón, téti si csiné bengszó bengszó dué ráncagan kangul jújjú lúhúr ma muré lán ngayomi ha ha asszási umatmanungszó, ma muré lán ngayomi ha ha asszási umatmanungszó kapé sapn uong, ráncagan iki kasepud engerú saksz dati si csiné bengszó bengszó, sengtukul madep mantep kapé bengszó, sapdonyó, melu ha ha asszási umatmanungszó, engerúnék bauleran garotumrap etas sámur lán a csinék manungszó, eng pernyataan umum nani ha ha asszási umatmanungszó, uong dué adél ha ha iki ketó dué mu, kujimau yo ha mu, kudu ngerti ha kasepud bengszó ngelestára aki kangul awa edély lán kangulszak drejcet umatmanungszó liani, ehe bilá, manimbang yo iku ngakoni duré esta sámur alamiah lán ha ha a csinék podó lán mutlak, sokok a pé angotakul a wargo manungszó múgyutaké landászán kemerdékean keadílán tan pedra manengdonyó, manimbang yo iku ngalaké lán ngadeb misor ha ha asszási umatmanungszó, vez ngakipatke tumindak tumindak ele, senk marahi rossó kesel atiné umatmanungszó, rán kependre kedonyó, panggónan manungszó, rászá a kénikmat pépes, ngomóng rán beraggabá lán pépes sokor rossó eti, lán kurangé vez dinyata aki dedícíta cita eng dúvur sokor ráját biása, manimbang yo iku ha ha asszási manungszó, perlú dillindum, karotataran hukum, benwóng, ora kepekszó, mileh, beruntak, minongkó, datí, pilihan, ahir, kangónentang, keláli manlán, de sik só, manimbang yo iku bangun pamitrán, saduluran, antaráné negoro negoro, perlú, digalaké, manimbang yo iku pongszó pongszó, sokok datíc sí csiné pongszó pongszó, vez nyata aki engjurúning biákam dedící csiné pongszó pongszó, vez poldó prakté aki nganti daszár angúni ngerti, karó ha ha singtemen, karó umat manungszó, karó estássámur, lán raggáning, awaé, yo karó ha ha lánangwédó, singsát dráját lán poldó, yo karó vez dué putusan isóh nguyung, isóh gajung majúni sosia lán reggáning urép, supóiolueh apé, ngerti mardéko, kánk ombó lán cimber tembani, manimbang yo iku negoro negoro angóta, vez ikrar janji, kánk góngraeh majúni engjurúning, ngájeni lán ngu matí, ajíning umum, marang ha ha assasí manungszó, lán kepebasán kepebasán assasí, sembang makaryó karó datíc sí csiné pongszó pongszó, manimbang yo iku ngerti ha ha lán kepebasán kepebasán, akaseputperlúbánget kangó ngekszá na aké benne benne janji iki, majd jlesz umum ngumum agé, peranyataan umum nenani ha ha assasí umat manungszó, salasi csiné pongszó lán umum ngasí laké, kerúkonan kepe pongszó lán kepe negoro, engteni hangmas syarakat nganti ngerti, kumongszó lán ora lali, pernyataan iki, ngerti sudi nga na aké panguló menta benne dué, rosó nga jeni lán urmati ha ha urépepez, bensojó mikro, ngeren boko, lán nganti usóho, temennan senk dué si pat, gerú negoro lán rú pongszó, iszó nanggung ujjuteng benne benne ngakulán, nengoni endok kehormatan, nganti sa benne umum lán kreszaktel, jo pongszó pongszó eng negoro negoro angotá, kelebu pongszó pongszó eng bentok kánisor, penguászani undang undang, anucono siji, kb. uwong dilaeraké merdéko lán dué, etta samor lán ha ha sinpodo, kb. diwé nehi aká lán nati, nurani lán mesti, tengang rosó, antara siji lán si jini, eng semangat perszalt daráan, anucono loro, kb. uwong dué ha podó lán pepe, kb. uwong kajotó ras, rúpo, kulit, valulang, posó, akomo, politik, utóvó, pamikiran, singpidó, asa le pongszó utóvó, bebrájánk, dué, kediwé, kálláheraké utóvó liáni, sa liáni kui, óra keno, bedaaké, sokopangat, politik, hukum, utóvó, pangat, robongszó, kb. uwong, kajotó ras, rúpo, kulit, valulang, posó, akomo, politik, utóvó, pamikiran, singpidó, pangat, robongszó, sokon goro, utóvó, deera sokon gondi, wasa le wong, apik sokon goro merdikó, singpapentó, deera, deera wakilan, cejai, utóvó, nisoré, pregéng liáni, anucono teló, kb. uwong, dué ha uré, bebes, lán selamet, anucono papat, óra keno, wong, bedaaké baú, lán daggangan, babú, ningwernó, apó, vei, kudú, dilarang. Anucono limó, óra keno, wong, si cí, lán, si cí, nié, di, sik, só, utóvó, din, anio, yo, nombó, ukuman, óra lumbra, manúsó, utóvó, direme, hake. Anucono nem, kb. uwong, dué ha, lán, di, akoni, ne, ngarpe, ukum, kajó, wong liáni, ne, ne, ngendi, vei. Anucono pitu, kb. uwong, podó, engarpe, ukum, lán, duéha, dili, duéha, ukum, kánk podó, óra keró, di, bedaaké, kb. duéha, kánk podó, ne ngarpe, diskriminasíng, sik, bedaaké, pranyatán, ikílán, kb. isó, sik, ngarah, ne, diskriminasíng, baú, ikú. Anucono wólu, kb. uwong, podó, engarpe, ukú, rikum, sokó, sészám, leúgán, kemantepán, pengadílán, círu, ne, ne, goró, podó, tumindák, sik, katalér, sokó, hát, hát, bakú, sánk, ono, undán, undán, keprász, hake, da, di, aké. Anucono sóngó, óra keró, wóng, dítánkep, dítánkep, utóa, Anucono sepuló, kb. uwong, engarpe, podó, sik, kebe, dúi, hát, beluah, kánk, adílán, mosti, podó, kánk, pebes, lát, óra, podsé, engeru, penetapán, hát, lát, mabiretán, anucono, szávelas, ayat, cíci, kb. uwong, singt, di, kirón, dúi, nglángar, undán, undánk, dílánkep, dúrung, olelupot, sávisé, undánk, undánk, bukté, aké, enpengadílán, singt, kabukó. Engmaszállal, iki, kb. uwong, olel, jaminán, penisó, beleni, háté, ayat, lóró, óra, óna, wóng, cíci, vei, kenó, di, arani, szállal, klanggar, undánk, utóa, lálít, singt, óra, wújjuá, tinda, szállal, soko, undánk, undánk, nasz, utóa, inter, engwaja, kúi, maú, anucono, lórás, óra, kenó, wóng, kenó, dígangú, hátlán, urusztán, pribadíni, pula, wargani, oma, tanggani, utóa, surat, suratani, lán, óra, di, kená, aké, klanggar, abbaszani, urmátílán, ri, jogó, cíni, kb. uwong, dúi, hát, pangayoman, húkum, soko, gangúan, kasebut, anucono, telórás, ayat, cíci, kb. uwong, dúi, hát, pibász, lássara, aké, lán, amtánk, eng, círu, né, betes, nekorrol, ayat, lóról, kb. uwong, dúi, hát, tungó, soko, nekorrol, termasztok negarani, déve, lán, dúi, ni, hát, beli, nég negarani, déve, anucono, pablász, ayat, cíci, kb. uwong, dúi, hát, angung, lindúi, awa, e-tévé, soko, a pastem, ayat, lóról,ald, okik, Ora Keny, kangú, tümindát, sandóko, amarko, kezhetanseng, Ora Honor, húbunkani, karo, politik utóult Amarko, tümindák, kang, cíci, Soko, tu, cíján, lán, desar, déci, cíni, pong sol, pong sol, anucono, lima lasz, ayat, cíci, kb. uwong, dúi, hát, Oraonos alászíci nyilvón kenolydicaputeti várgónkoro utoloditola haegy, kenggunganti várgónkoro. Anucono 16. Ayat cici. Lanang lanvaton singwis gede ora dibetas karo kebangsa ne várgónkara ne utolod agama duveha nikahlan bangun umah tanga. Lan duveha kengpodo ingjurni moso oma oma lan ing moso pegetan. Ayat loro. Oma oma iso kalakszána aggi ingdaszari pilihan bebás lan persetügyenik loro karoni. Ayat teló. Keluargó joiguk satvan alamiahlan fuda mental tal sokoma syarakat lan duveha lindungan sokoma syarakat lan negoro. Anucono 16. Ayat cici. Kapehuong duveha karobondon dunyo, kanggú awa ideve utolva beberengen karobong liyo. Ayat loro. Ora ono cici vei oleg dirambas bondone. Anucono walulás. Kapehuong duveha bebás mikir ati nurani nelán agamane ingjurni iki bebás ganti akomó lan bebás kanggú nyata ake agamane kantinga ceraki agamane. Praktek ake, fengszána ake ibadahilán naati kanggú dvn utolva beberengen olyani ing umom utolva dvn. Anucono 16. Kapehuong duveha bebás duve niopo vei lan ngeto ake pikiran ingjurni haiki, duve panemú tanpoknó digangú, lan kanggung olyai, nampalan mane hake informasíning lan pikiran lumantar citro opo vei, lan orang delo ake betes betes papan pangunen. Anucono rongbuló. Ayat sici, kapehuong duveha bebás kumbó lan pangú ben tanpoknó pamekszáan. Ayat loró. Ora ono wong sici vei olleh di peksom lebu ing salasici ni pakumbulán. Anucono selikor. Ayat sici, kapehuong duveha csave csave ing sa cerning pamerindahan negara ni lewad langsung utolva lumantar wakel-wakel kanti bebás. Ayat loró. Kapehuong duveha kampodó kanti kaladungan kanggung angkat ingjurni csabetan negara ni dewi. Ayat loró. Iro kutú rakyat kutú deti deser kasetró pamerindah iriaiku ikikutu dikanda ake ingjurning pemeilihan lan ora bete bete ake lan kanti dijuku ake suoro sing apritono utolva. Anucono rolikur. Kapehuong deti angotama syarakat duveha ing duuri jaminan sosia lanha englatsara ake kanting rupat ustaha ustaha jurni negoro lan kegayuhan antara negoro lan sepadan karoekan budi sartó. Anucono telulikur. Ayat sici. Kapehuong duveha parkayaan lan duveha bebás milih pagayan. Lanha engduri syarat-syarat berburuan kanti adil sartó api lanha engduri gopansoko ora bachbrit. Ayat loró. Kapehuong ora keno didiskriminaseng engduri ha lan gaji kampodó kango pagayan kampodó. Ayat loró. Kapehuong kenglatsana ake parkayaan duveha ole asil kang adilan bati kang nangong isone deti urib kang lumprach kanggo awaidewe lan kanggo kulawar geni lan menowo onotambahen englidungan keperluan sosialiani. Ayat papat. Kapehuong duveha go volan kleponi pangayoman parkayaan kangong lindungi kamyoh. Anucono padlikur. Kapehuong duveha gasolandipur. Kapeh kelebu batesan-batesan-weptu pagayan-senglaia-landipur-vesta-joprien-kan nampo gaji. Anucono silawe. Ayat sici. Kapehuong duveha ataseng ureb kang murwat kanggo awaidewe lan kulawar geni. Kelebu sandang-pangan-umah-lan-pengau-pening-gerasan-sertok-keperluan-ing sosial-seng-di-butuhake-lan-be-soko-jaminan-naliko-ngangur-laro-cacat-dati-ronde-nangang-eu-utawo-ngalami-kurang-sandang-pangan-amargo-kaharan-ing-jo-bo-kesusahani. Anucono nemlikur. Ayat sici. Kapehuong duveha pangulomentah. Pangulomentah kutugratis-sakorau-rane-kanggo-baide-pasar-lan-endah. Baide-rendah kutudi vacse-pake-baide-loh-rup-sa-karah-lan-gerusan. Ayat loro. Undrevisz. Di-en-ah-ke-am-preh-kanggo-kapeh-wong-is-so-me-kar-kan-di-ce-ber-is-so-be-do-yo-ros-so-ngo-cine-lan-gur-mati-he-he-asasi-umat-man-ung-so-lan-ke-pe-pe-san. Undrevisz kutu li-ben pamarti di-kan-cani-kar-o-sa-ca-cari-apo-dene-rabi-jono-lan-a-komo. Jalari-mau-cun-ing-tati-si-cine-pong-so-pong-so-nyipto-kanggo-tati-cine-pong-so-pong-so. Ayat-telo. Kapeh-wong-tu-ong-due-ha-mile-pang-lo-wanta-seng-di-wene-hake-kanggo-an-na-an-nak-ge. Anucono pitulikur. Ayat-cici. Kapeh-wong-tu-eh-ha-melu-kanti-pe-bas-ing-di-ru-nek-urep-kun-s-be-bre-en-kanggong-ras-a-ake-nik-mat-kun-s-lan-kanggo-ing-di-ru-nek-mau-cune-widen-cap-prata-gang-lan-guna-ni. Ayat-telo. Kapeh-wong-tu-eh-ha-oleh-pang-a-yoman-sa-du-ure-jipro-lan-bailo-so-ko-asli-wi-kro-kun-s-seng-ka-cipto. Anucono walulikur. Kapeh-wong-tu-eh-ha-maca-pan-ian-lan-be-bre-en. Sa-po-du-ha-ha-lan-pe-bas-ing-a-mot-eng-pran-ya-tan-iki-iso-ka-cipto. Anucono so-ngul-ikur. Ayat-cici. Kapeh-wong-tu-eh-kawajipan-karo-be-bre-en-papan-pang-guna-n-cici-cici-ni-negend-di-u-ong-oleh-nem-bang-ke-awai-kanti-ke-be-lan-pe-bas. Ayat-loro. Ingeru-ning-la-ko-ake-ha-ha-lan-pe-bas-ing-ka-pe-wong-ku-du-pato-karo-be-tesan-sing-ono-ing-geru-ning-tat-tan-an-undang-undang-lan-ora-ono-pamp-re. Ayat-telum. Ha-ha-lan-pe-bas-i-iki-kanti-telen-pe-way-ora-keno-di-la-ko-ake-n-entang-karo-tujuan-so-ko-deti-cici-ni-bong-so-bong-so. Anucono telung-buloh. Ora-ono-si-ci-way-ing-pernyata-an-iki-keno-di-a-rani-ga-we-ne-goro-ke-lomb-o-to-wo-wong-ha-iki-keno-ing-geru-ning-tat-tan-an-op-o-way. Dila-ko-ake-kanti-tujuan-koro-sa-ha-ha-lan-pe-bas-i-ing-kendi-way-sing-ono-ing-geru-iki. Aher-pernyata-an-um-om-menani-ha-ha-asasi-um-at-man-us-o. Anu-keran-ni-ki-li-bri-foks-jo-iku-pernyata-an-um-om. Iki-re-kam-an-li-bri-foks-to-yo-re-kam-an-wander-li-bri-foks-ni-ki-jo-iku-pernyata-an-um-om. Kakem-keter-angen-menawi-pengi-teti-suk-are-las-patos-matos-i-sit-us-li-bri-foks-di-ti-o-rg. Re-kam-an-iki-suk-a-kristi-ani-singapuro-limo-juni-rong-e-walu. Per anyata-an-um-om-menani-ha-ha-asasi-um-at-man-us-o. Suk-a-per-srik-atan-bangsa-bangsa. Sab-en-um-at-man-us-o la-er-kanti-ha-ha-kang-podo-lan-pe-nanti-lan-kanti-ke-pe-bas-an-ke-pe-bas-an-eng-bak-kone-ang-ger-ang-ger. Per-srik-atan-bangsa-bangsa-an-der-pe-komet-men-kang-gun-jun-jung-lu-hur-ger-ng-se-ng-ake-lan-ga-y-omi-ha-ha-asasi-um-at-man-us-o marang-sap-en-pri-badi. Komet-men-kas-se-put-eng-hay-atan-sok-op-i-ak-an-per-srik-atan-bangsa-bangsa-kang-nu-ku-la-ke-ka-ment-ta-pan-ing-ke-yakin-an-por-op-bong-so-sa-donyo. Tumrab-ha-ha-asasi-um-at-man-us-o-eng-bak-kone-ng-pa-u-ger-an-sert-o-tumrab-mar-tap-et-lan-ac-in-eng-ke-man-us-a-an. Engpranyataan-um-om-nenani-ha-ha-um-at-man-us-o-per-srik-atan-bangsa-bangsa-nan-des-sake-kanti-ter-wo-to-lan-pras-o-jo-ha-ha-kang-ga-tinder-pe-ake-sa-ben-u-ong-kanti-at-il-ha-ha-kas-sap-put-nya-to-da-tinder-pe-mu-ka-pe-h-ka-pe-mau-io-ha-mu. Kenali-lan-pa-hanono-ha-ha-kas-sap-put-supo-yo-kas-nguyong-bi-ware-ake-lan-pras-tara-ake-kang-gu-pa-u-ger-an-di-rib-bi-di-s-art-o-kang-gu-se-pa-dani-um-at-man-us-o-li-ani. Pernyataan-um-o-menani-ha-ha-as-sasi-um-at-man-us-o-tambuk-o uto-o-muk-a-dim-ah. Manimbang-man-o-ong-ngang-gu-ni-marang-mar-tap-et-alami-ah-sart-o-ha-ha-kang-po-do-lan-pi-nanti-eng-sa-ben-u-ar-gen-ning-kul-o-ar-go-um-at-man-us-o-mu-jö-take-lan-des-sane-kam-ar-de-ga-an-ke-a-di-lan-sart-o-bed-a-man-ning-tunyo. Manimbang-meno-ong-ngang-gu-prem-e-ha-ha-um-at-man-us-o-biso-n-jale-ri-tandang-tanduk-kasar-lan-weng-is-kang-nu-gu-hake-roso-runti-at-ini-um-at-man-us-o. Lan-kabang-gu-ni-dunyo-deti-pap-an-ing-um-at-man-us-o-biso-n-grasa-ak-n-alami-nig-mat-ing-pi-bes-meder-pan-em-ul-an-pi-bes-n-grasu-ak-ho-mu-s-art-o-kal-i-so-ko-roso-ved-il-an-was-sum-el-ang-s-art-o-ur-ip-kac-ing-kar-an. Kaprotak-al-a-ake-deti-pran-yata-an-min-o-ko-deti-ge-gai-huan-lu-hur-sa-ben-ing-um-at-man-us-o-lumb-ra. Manimbang-mano-ha-ha-um-at-man-us-o-per-lu-anto-pang-ay-upan-kanti-pran-atan-lant-atan-an-ang-gr-ang-gr. Amre-sa-ben-u-ong-ora-ke-pe-k-s-o-m-i-leh-ng-la-wan-min-o-ng-ko-ku-po-yo-kang-pang-uksan-ang-gu-ning-gr-ko-do-yo-kang-gu-ng-la-wan-marang-t-indak-dak-s-i-n-o-lan-pen-ja-jahan. Manimbang-manowo-makar-ing-pa-mar-di-pa-u-gul-la-wating-sambung-pa-mitran-ing-antarang-porobong-so-sa-ben-eguro-perul-lan-wi-gati-di-rem-ba-ake. Manimbang-manowo-porobong-so-eng-per-srik-atan-bang-sa-bang-sa-eng-sa-cru-ning-pi-ake-per-srik-atan-bang-sa-bang-sa-we-s-po-do-ber-ta-ala-ake-kanti-tan-desang-gu-ning-gu-gemi-marang-ha-kang-baku-um-at-man-us-o. Marang-mar-t-ap-at-la-ac-in-ing-pri-ba-di-um-at. Lan-marang-ha-ha-pri-o-lan-van-i-to-kang-sa-t-re-cet-lan-po-do. Sarto-wes-ga-wi-put-es-an-bak-al-n-gu-yung-ma-jun-ing-so-sial-sarto-ac-in-ing-ur-ib-amp-re-so-yo-lu-we-pe-cek. Kanti-kam-ar-de-ga-an-kang-omb-ber-lan-cim-ber-t-em-ban-i. Man-in-bang-man-aw-an-gu-ru-n-gu-ru-ang-gu-to-wes-e-k-ra-lan-prach-en-ci-bak-al-n-ga-y-uh-kang-so-yo-ma-ju-ang-gu-ni-ng-a-c-in-i-lan-g-ur-mati-a-c-in-ing-um-um-marang-ha-ha-ung-as-a-si-um-at-man-us-o. Sarto-roso-pe-pes-kang-as-a-si-e-k-uj-d-ing-sambung-mak-ar-yo-walan-presrik-atan-peng-sa-peng-sa. Man-in-bang-man-aw-an-ti-mang-gu-li-ning-pa-uk-ra-tan-nganti-ha-ha-lan-to-minda-kanti-pe-pes-ka-subut. Per-lu-be-nget-kang-gu-ngel-ang-sa-na-ake-jan-ci-kanti-temen-mulo. Majlis-um-om-bi-war-a-ake. Per-an-ya-tan-um-om-men-ani-ha-ha-as-a-si-um-at-man-us-o. Mi-nong-kos-a-wi-c-ning-pa-uk-ra-dan-um-kang-go-kas-a-ling-ge-gay-uh-an-sa-pen-peng-so-lan-sa-pen-goro. Dénik-kang-ka-tuj-sus-poyo-sa-pen-u-ong-lan-sa-pen-beden-ning-ing-setang-a-hing-be-bre-yen. Kanti-tan-sa-e-ling-lan-ngung-ge-mi-pran-yata-an-iki. Tan-sa-h-mar-sudi-ngan-an-i-pau-ge-le-wata-h-supoyo-roso-nga-jeni-lan-gur-mati-ha-a-sert-pa-ur-i-pe-pes-kas-subut so-ya-me-kareng-ge-bre-age. Sarto-kanti-re-ko-do-yo-progresip-kang-asapit-nasionalan-internasional. Bizon-angung-huj-jut-ing-kas-ang-gu-han-ga-kon-i-lan-ang-go-ne-ik-asung-paku-mar-atan-kanti-univers-ar-lan-e-fektif. I-yo-so-ko-bong-so-bong-so-ing-n-goro-n-goro-ang-go-ta. Ge-le-bu-bong-so-bong-so-ing-le-lat-en-kang-ka-baw-ah-pa-u-kes-an-ing-ang-ger-ang-ger. Bab-sici. Sa-pen-u-ong-ka-le-re-ke-kanti-mar-de-ko-lan-der-pe-mar-tap-at-lan-ha-a-kang-po-do. Ka-pe-pa-ni-rang-an-a-kal-an-kal-po-ser-to-ka-a-ca-pa-s-ra-wong-an-ang-go-ne-ip-mem-it-ran-si-jlan-si-jne-kanti-ji-wa-sama-dul-ur. Bab-lo-ro. Sa-ben-u-ong-der-pe-hat-tum-rap-hat-lan-ke-pe-bas-an-ke-pe-bas-an-kantan-ul-i-s-ing-pran-at-an-um-um-i-gi-tan-po-pile-h-kase. Ka-pe-wa-ro-to-lan-at-il-ing-sumbar-an-kany-o-to-p-i-to-pi-tan-ing-ras-wan-an-ing-aw-a-bi-ta-bi-tan-ing-lan-ang-lan-wat-un. Boso-a-kama-politik-lan-pane-mul-i-ani. As-sal-usul-suk-upang-sal-lan-pe-pray-an-h-ter-pi-tat-al-i-ran-ka-lung-u-han-ing-li-ani. Sa-ban-juri-or-a-baka-l-ono-per-pi-tan-i-tum-rap-ka-lung-u-hing-politik. Anger-anger-ut-o-ka-lung-u-hing-international-sokon-goro-ut-o-la-lat-en-as-sal-usul-ing-sa-wij-jin-i-u-ong. Sa-na-jen-sokon-goro-mer-tiko-la-lat-en-la-lat-en-eng-pahu-sen-eng-wali-jaj-jahan-ut-o-ka-win-eng-gu-eng-kawasa-ning-li-an. Beb-telo-sa-ban-u-ong-dwen-i-ha-eng-as-ting-ter-uri-pe-pe-pe-bas-ing-uri-pe-lan-ka-sal-ma-tan-i-minong-kobri-bedi. Beb-pap-at-ora-ken-o-sa-wij-jin-i-u-ong-di-dad-i-ake-bud-a-ut-o-bat-ur-mau-jut-ing-bud-a-lan-bat-ur-tuk-on-kanti-uc-ut-o-pawai-dad-i-larangan. Beb-li-mo-ora-ken-o-sa-wij-jin-i-u-ong-di-sio-sio-eng-sik-sol-ut-o-on-andang-tinda-ke-jin-di-tira-pake-ut-o-on-nom-po-pid-do-no-kan-ora-ko-yo-lumb-ra-hing-um-at-man-uso-ut-o-o-si-nung-kor-ker-ame-hake. Beb-pap-num-sap-en-uong-der-bih-hake-tum-rap-pase-ki-ing-sa-drun-ing-ang-er-ang-er-um-i-nong-ko-um-at-man-uso-sa-soro-pri-bedi-ing-unt-i-wai-bap-an-tun-y-u-ni. Beb-pap-it-u-nga-tepi-hukum ka-pe-ndu-i-hake-podo-lan-der-bih-hake-ole-pang-a-yoman-ang-er-ang-er-sing-podo-tampo-di-bide-bide-ake. Ka-pe-ndu-i-hake-eng-a-yoman-sing-podo-marang-tum-indak-be-ce-be-ce-ake-kan-ora-candu-karo-planyata-an-iki. Lan-marang sa-weran-ing-pi-mul-ut-sing-tum-u-ju-m-erang-tum-indak-disgrimenasi-kas-se-but-t. Beb-walu-sap-en-u-ong-dwen-i-ha-kapul-i-hake-kanti-trep-soko-sesambun-i-ka-trapatan-pangadila-nasjonal-tum-rap-tindak-tandu-kang-an-laszir-soko-ha-ha-baku-kang-tining-ang-er-ang-er-ka-prasah-an-i-tati-ha-i. Beb-songo-or-ra-o-no-si-ji-wai-e-u-ong-kang-kano-l-dit-ang-kepti-tahan-ut-a-wok-k-sing-i-ra-hake-kanti-se-wenang-wenang. Beb-se-pul-oh-sap-en-u-ong-kant-in-dwen-i-dre-jat-podo-ing-sak-man-tepan-ing-der-pi-hake-tum-rap-pangadila-n-kang-a-tila-nting-nur-buk-o-t-ining-pangadila-n-gati-pe-bas-lan-or-ra-pots-e-hake-t. Ing-bap-bakan-n-tepak-i-hake-lan-kawaj-tipan-kawaj-tipan-sorto-ing-sak-trun-ing-nom-pok-sap-en-anzaman-pi-tunu-kang-tit-tepak-i-marang-sap-en-u-ong. Beb-sul-as-a-yat-sici-sap-en-u-ong-kang-tid-da-u-a-mar-ko-di-ang-ep-n-id-a-ke-lak-una-l-as-ir-so-ko-ud-ang-ud-ang-di-ang-ep-dur-ng-and-ang-kal-u-put-an-sak-dur-ng-i-ud-ang-ud-ang-but-e-ake-kal-u-put-ane-ing-pangadila-n-kang-t-in-or-buk-o-ng. Ing-bap-iki-sap-en-u-ong-ole-t-sab-in-an-kang-di-per-la-ake-kang-go-ng-le-bela-ni-h-e. Hayat-loro-or-a-o-no-u-ong-si-ci-wai-kang-kono-di-ang-ge-blu-put-n-d-a-ke-ng-lang-gar-ud-ang-ud-ang-ut-a-wa-t-li-dur-ng-or-ang-or-ang-muc-ut-a-ke-t-ind-da-na-las-ir-so-ko-ud-ang-ud-ang-nas-ional-ut-a-wa-intern-as-ional-eng-t-ti-ti-mong-stol-t-um-ind-da-maw-li-k-na-konan. Ugo-or-a-pray-ug-o-n-e-p-to-a-ke-pa-uk-aman-kang-lu-e-ap-ot-kat-in-bang-pa-uk-aman-kang-k-ke-t-ap-ake-n-al-ik-on-t-ind-da-ng-lang-gar-ud-ang-ud-a-iku-li-na-konan. Peperol-as-or-a-o-no-u-ong-si-ci-wai-kang-kono-di-re-go-ni-hat-li-bed-di-ni-kul-a-war-ga-ni-bal-li-wism-a-ni-ut-a-wa-sesambung-i-n-ong-bo-lang-gi-rem-la-yang-kat-is-pon-ang-on-ang. Ugo-marang-ha-pau-kar-matan-lang-a-c-ning-di-ri-sa-pen-u-ong-der-bed-di-hat-ka-y-oman-d-ning-undang-undang-aw-et-so-ko-an-ane-geng-gu-an-ut-a-wa-t-ind-da-na-las-ir-mang-go-no-iku-pep-t-el-ul-as-a-y-at-si-ci. Sa-pen-u-ong-der-pe-hat-tum-ra-pe-bas-ing-tum-ind-da-ut-a-wa-or-an-ind-da-ake-opo-opo-ing-sa-tru-ning-lal-atan-wo-a-kon-ning-gu-ro. Ayat-loro. Sa-pen-u-ong-der-pe-hat-nal-ing-ga-ake-setang-a-ing-negoro-ke-la-pun-ne-ga-dani-di-wi-lander-pe-hat-peli-man-eh-men-yang-ne-ga-dani. Bap-ap-blas. Ayat-si-ci. Sa-pen-u-ong-der-pe-hat-ngu-po-yo-pang-a-y-oman-marang-n-gu-ro-li-o-kang-gu-pang-a-y-oman-a-mar-gu-ang-oni-t-t-i-bur-on. Ayat-loro. Ha-ka-se-put-or-an-ken-o-ka-ter-pa-ake-men-o-a-ang-oni-t-t-i-bur-on-iku-nyo-to-kang-tati-sa-pap-e-a-wi-t-um-ind-a-ka-s-ud-ul. Tati-se-pap-e-a-wi-t-um-ind-a-ka-dul-si-lan-kang-or-an-ke-gen-ah-ing-pa-ro-polint-ik-ut-o-wa-kar-no-t-um-ind-a-kang-nal-as-sir-kar-o-t-uj-an-seng-baku-husoko-per-srik-atan-pang-sa-pang-sa. PAP-li-molas. Ayat-sici-sap-en-u-ong-der-pe-ha-de-ti-war-ko-no-ko-ro. Ayat-loro. Ora-o-no-wo-si-ci-way-kan-kantitan-po-lo-lan-desan-tat-an-an-ban-jur-ke-bat-a-lake-ang-oni-de-ti-war-ko-no-ko-ro-ut-o-wa-dit-amp-e-ha-e-kang-o-sal-ing-de-ti-war-ko-no-ko-ro-li-o. PAP-li-molas. Ayat-sici-s-pib-li-o-lan-wan-it-o-kang-w-us-di-wo- eso-k-an-titan-po-ma-w-a-se-bong-so-ward-gen-e-geru-ut-o-w-ah-gomo-derpe-hag-lar-ko-ni-ni-k-lan-bang-un-kl-ward-ge. Kapit deni-hag-kang-pog-do-ing-bab-b-akan-men-i-k-han-ing sa-d-run-ning-al-m-ni-k-alan-ing-al-m pe-pis-ah-an. Nenikáhán amúgy viszont a lekszána, akik a szerepílihan bibas randtemen-temen de tippasza rújú anyi pangatensák a lorón. A játeló, beryat utóval klárkóikus a vicinig tertulungan kánk alamiálan baku engem a srácatlan an duéni hát pangayuman sokó pebrayan nannakoró. Tapitulás, a játicsi, szápen uvóng duéha underpendi bundó, kanti privádi utóbe bárengen karó uvóng liáni. A játelóró, oran állnak uvóng sícivája kenulti rabas bandani kanti szvának-enang. Pépvalulás, szápen uvóng terpihát bibas duépan amú, kalpulán akomó. Engbapákanik ki kelebbuhát bibas ganti akomó lán kapitáján. Lán hát bibas kangú anekseni aggámani utóvá kapitájánik. Kanti coró angeler bívulánk, ngelakoni, lakuibáda rancetjó túhu ngettemú percájánik. Kanti coró privádi utóba bárengen karó uvóng liáni. Inkügendényen utóba privádi. Pépvalulás, szápen uvóng terpihát enghátászé hát bibas báráltal aké panamúni. Kelebbundué hát bibas báráltal panamú tanpó direkoni. Lán kangú mu pojó napó sertom báráltal aké informáci lán pambikirán panamúni. Lumantar megyé a opóváj kantitán pomháva szváta senkvó uvóng kon meláten. Péprónbúloh, aját cici, szápen uvóng duéni hát enghátászé hát bibas ngúbolán gáve pangájúban panpó anáni rudibbszekan. Aját lóró, oran állnó uvóng cici váigkán kennod dipákszó lemabúig szávi cíni pangkómbúlán utóba pangájúban. Bebslikor, aját cici, szápen uvóng duéni hát csávé-cávé inküp eruane pár marintán agadani. Kanti langsó utóval lumantar vagy-vagy hangdipíli kantipibibás. Aját lóró, szápen uvóng derbéhát kánkpódó kanti kalandóngan kánkpódó biszó kávé-sutó tanpó kalungguhan pár marintán inküp eruane. Aját teló, kegelyühaning ráját kudu-deti lembáran baku-wawan hangi pár marintán. Kegelyühanik kuduka ucsa-taki kanti coró anáni permélihan umum kanti anaakik, amiket kanti mutúlán múrni kanti hápbileg, kanti umum lanszádráját. Kanti bungus soros ceró vettí utómó kanti pranatán lió angerbíztó nangung hápibás angunimileg. Péperolikur szápen uvóng minóng kovarganik bepráján an dueni háengáta szezsáminen szociál sertón terpéhámbréhá klákszánálni hát-hát ekonomi sosziállán budójó szintetik képerlohane martabátis sertó makareng bribátini kanti bibás. Lumantar rekordioly nasyonál utóa kario pár marintrán internácionál. Sondong marantóto pranatánilán sumberdájánik nekoró. Bap telulikur ayat sici. Szápen uvóng an dueni hápágáváján, hápbibás milipágáváján, terpéhá analizsára-sára nyabudgávíkt kanti átilán ngúháké kauntungán sertón dueni há nájú minká hánani nálikó oran nyabudgávíkt. Ayát loro szápen uvóng kati órak pedig-pedig áké terpéháengáta seppi utós. Kampóto túmra pakkáváján kampóto. Ayát telul. Szápen uvóng kangálákoni pakkáváján dueni há námpá ópá hátilán ngúháké. Kagnangunk biztánni tetti pangarúpán kang múruat kangú diri bribátilán ukomarákkeluagani, lármenóóó novíktinika tambáenglindúngán keperelé van sosialiáni. Ayát papát. Szápen uvóng terpéhángó volan kulebóni pangájúpán-pangájúpán pakkáváváján kangú nájú minkáperváni. Bát paklikur. Szápen uvóng dueni hág násolán libúr. Kelebú pranáltán vanci nyabut gei, kang múruat lantino libúr kagpantos kati vávaton túmóto, lantetet nombó ópá. Bebseláve. Szápen uvóng dueni hág bizonyúrib kati múruat kangú kasa rászán lankenten trámani dalászán keluargo. Tán kéri ingbap hág pangan sandang papantán pangópéneng kasa rászán, sertó keperelé van sosial, singtetik ebutúhán, lantája oleg tángungan, jelminen náliko ngalami ngangur, nandangloro, cacat, delvi warondo, nyanda umurtúo, utolok kahanan liánik, kenjálarika, cincarangan, kanyotong, ruhihidoje kekuatani. Ayátloró. Poró ibú, lant boca boca, derbihá oleg pangópéneng lant bántuán istimewa. Kb. boca, kangláér, inkzács rúning tatanánikah, utolosa jabánik tatanánikah, kuduk antuk pangayoman sosial kangpodó. Beb nemlikur. Szápen uvóng derbihá oleg pangáluentah, inkpavíitán kategoratis. Szára orané túmpra sekolahdászár, pavíjátán dászár kavajipaki. Sekolah technik lant judusán umom kanggó szápen uvóng kanti tinorbukó. Szápen uvóng biszo lemabúing pivavíitán lúhúr kanti pranátaán kangpodó szálaráskáró murwát lant pántas. Ayátloró. Panguló mentah, kuduk kene arra aki ambre szápen bribaci biszó mekkarkati ombar. Biszónda jani sokok kendeli rosó, biszónga jenni lant gormati haasási umat manusó. Lant kebebasan, kebebasan kangbagú. Panguló mentah, inkpavíitán kuduk biszó nangani lant mekkarkati rosó, teppos lirokárosa padani. Mekareng pámitraán, pásse duluran inkantarani bóngszor bóngszor. Bebláján, rász, apodini aggáumó, sertón jaleri kudusójó majd juning perserikatant bóngszor bóngszor. Szátrúning ma metri lant nyipto pedimenen. Ajáteló, pora óváltóan derbéhá utómos szátrúni millé pavíitán pápán pánkuló mentah kangú aná-anái. Bapitulikur, ajátici, szában óváltói hág rászólan ámbjúr inkipra heng kebudájaán inks sát dino-dino-ni inkbebláján. Resepi szeni, lant biszóng rászákké ngálami majd juning úré plánpapáiteng kávuró. Ajáteló, szában óváltóan derbéhá ombágyúr inkipra heng kebudájaán inkipra heng kebudájaán inkaprán párkányi lányokat. Sában óváltóan derbéhá ombágyúr inkaprán párkányi lányokat. utáva materiál, ukó engkaszásraán utáva senélykán csinipto. Bebvalulikur, szabban uangdur béha engatászébranataan sosial nasionalan-internasional, szalárás karuha hátlan kebebasan-kebebasan kan kamot engpranyataan igy, biszok hanti temen utjut. Bebsongulikur, ayat cici, szabban uangdur enigávacipan marak bebrályan, ksak nyatani óra állnak papán liányi, ksak biszotetipapán makarink kb. kanti bébaszart a temen-temen. Aját loró, szácsrúnyi, gelengszána aki hát-hátlan kebebasan-kebebasan-ni, szabban uangkutun bangunk miturut marangpranataan, ksak szalárás karu hudang-hudang. Ksak iszi ancazlantú hújcun, szeng óra állnoljok a jogomok ampréh, gumolóngi, liát, ngegmi, lanngur matik, kantik, terp marang hát-hátlan kebebasan-kebebasan uang liányi. Kangolmá, ujcetaki, szarát-sarátkán adil-ingbap ksasusílaan, tertép tümotolán ketentra manning umum, inkbep ráyan-kang demokratis, ajátelú, hát-hátlan kebebasan-kebebasan-kási fut kanti alesztánlan pár rodóng, opo, waí. Óra, kenók, dilákszán aki náliszer karu ancazlantú hújcun, szartó, waotón, waotóning, perserikátaan bársa-bársa. Bap telombuló, ora olo si ji wa i si sa cserúning pernyataan i ki keno katapsir me ne hi ka latungan mara sa a vicini negoro, panguyuban utawa pri badi, kangam ujjut ha suboya ole utawa muri hakei anto pakarian opa wae, utawa ngelakoni tuminda kandit ujjuan krusa ha ha ha rann kebebesen kebebesen ujjut opa wae kangka panca enge sa cserúning pernyataan i ki. Ahir pernyataan umum megnani ha ha asaszi umatban usok, iki termasztok dumain umum. The United Nations Universal Declaration of Human Rights. Alternative Latin version. This is a LibreVox recording. All LibreVox recordings are in the public domain. For more information or to volunteer, please visit LibreVox.org recording by Vera Unville Universalis de jure hominum declaratio. Kwae, decreto, septendekim etukendi annum tres. A kommunikonmentu probata et edikta est, anodomini, unus milenuemkentum et quator dekim, doldi vikinti, ante diem quator ilus dekempre. Prefatio, kum dinidatis infikcae, omnibus humanae, familiai, partibus, etiorum, jurum, aigualium, kwae abalienari non poszunt, aníto, konstituat, edin orbiterarum, libertatis, etjustitiai, etpakis fundamentu. Kum hominis jurum alakonyíto, kondemcioke, babaria efakta, kwae humanitatis koncienciam, at rebeliónem inkítant, aduxerint, kumkwe mundi initium, inkú homines, librati, a terrore, et miseria, logwenni, kredinikwe, libertátem, habibunt, renundiatum, sit ut hominis altissima afektatio. Kumpraikipuum, sit hominum, jurakibitatis, forma kvajust, estegi, na homogogator, ultimum perfugyo, oderebeliónem vakiat, inturaniam, opresiónemkwe. Kumpraikipuum, sit progresiónem, amikit járom, internazíonis, inkitari. Kump, inkáta, gendis konjunktarium, nációnum, rursos, pronon tya veirint, swamfidem, juribus praikipuis, hominum, indigitate, virtute, hominis, algabilitate, jurum, viborum, feminarum, és az edigszer impronti, hatfavendum progreszúj kivili, et adkinendum, viljóris konnyiztionis vitae, in majóre libertate. Kumpsokiai kivitatis polikitai, sinc se afirmaturas és se veriugundiam univerzam verám, kwe jurus hominis és libertátum praikipuarum, temperációni nazionum konjunktarium adjuvante. Kumpwaidám, kommunis konkeptio, horum, jurum, és libertátum gravis imásit, ut obikátio haikpláne expliatur. Kominis konventus, jurum, hominis prezentem, univerzálem, deklarációnem, pronon tyát, ut komunis, perfektus, kipetátor, apomnibus, populis, et omnibus, nacionibus, ut szokietáti, stinguli, hominis, et omnispartes, habendes hang deklarációnem, koncentérinmente, institúcióni, et előkációni, gondantor, ut horum, jurum, libertátum kwe, respektus, evolvátor, et firmendor, ordinis, nacionális, et internácionális, konciliorum, incesukrátia, et univerzális verák, atmódjó, tam inipsárom, szokjárom, givitátom, populációnibus, kvam infinium, populációnibus, kvaj, jurum, jurisziónis, subaktai, sunt, univerzális de hominis juribus, deklaráció. 1. Hominis hominis, liberi, aikvigy, dignitate, adgwe, juribus, naskuntor, rációni, konszkiantiagwe, praedíti, sunt, et ali, erga, alios, komfraternitate, segérere, debent. 2. Kvizgwe podest, szi, bi, asuméli, libertátes, omnes, omnesgwe, juris, ennag, deklarációne, pronunciatos, cineulat, distintionikentis, kolóris, sekszus, lingwai, religiónis, politikai, szententiai, 1. Hominis generus, szententiai, nációnis originis, adgivitatis, divitiarum, ad hortus, ad omnis generisítus. 2. Praeteria, fiaturnula, distintio, kondita, enkivili, dekreto, juridiko, ad internacionalikentis, ad finiumkujus, est aligvisz, szive gents, ad finis, liberi, sunt, szive subtutela, szive nonsváj podestatis, szive subaktiderminú alikus, szi, imperii. 3. Kvizgwe, jus, habet, bi, vere, liber, eset, entutu, bi, vere. 4. Nemo servidudine, tene, bitor, omnes servidudines, omnibus modis, prohibentor. 5. Nulus, kru, kia, bitor, negwe, poenis, nektraktatyonibus, kohumanai, sunt, obj, kietor. 6. Kvizgwe, jus, habet, swam, juridika, perszonam, in, omnibus, lokis, akipi. 7. Omnes ante, legem, aikvi, sunt, et, sine, ula, distinktione, jus, haben, aiku, om, presidium, legis, habere. Omnes, jus, haben, presidium, aiku, kontra, omnem, discrimen, kihang, dekaratyonem, violet, et, kontra, omnem, inkitatyonem, atalem, discrimen. 8. Omnes, jus, habet, reggurere, proidonio, judike, kendis, kontra, fakta, violenti, ajúrez, szufondatos, kvászibi, rekongeskontor, agonstitucióne, lege. 9. Nulus, ex, libidine, apregendi, in, vinculis, esse, exulari, potest. 10. Omnes, jus, habet, in, tota, aikvi, tate, szom, kaozam, rek, teh, et, publike, ajudikibus, liberis, aiku, abili, busque, audíri, kistat, un, veled, juribus, obligacioni, busque, veled, veritate, unis, kriminis, kontrase. 11. Unus, kis kis, akusantus, deliktú, in, ukenc, estum, noxa, szvai, júrez, tatuata, estubliko, judikiu, ubi, obszidis, omnes, nekisari, aj, atse, defedendum, afirmata, erud. 2. Nemul, damlabítór, próbter, akta, vel, pretermisziunes, kvá, kum, komitata, azunt, non, konstitú, evant, deliktú, ex, juris, vaj, gentis, vel, univerzárum, gentium, idem, nul, agravi, or, kulp, erug, abítór, kvam, illak, kvá, aplikari, potvit, kum, deliktum, faktum, est. 20. Nemul, patibítór, interkezsíunes, abb, arbítór, in, rebus, privates, in, familia, domo, alt, in, epistulárum, kon, svetudine, nek, iktós, kontra, honorin, vamanku, omnes, júz, habet, lege, protegi, kontra, tales interkezsíunes, autája, vulnéra. 30. Unus, kuizkó, júz, habet, libender, interfakere, ed, in, kevitate, swam, domo, elegiere. 2. Omnes, júz, habet, ex, omni, el, sua, patria, abbiere, ed, in, swam, patria, mredire. 40. Unus, in, vexatione, omni, júz, habet, perfugium, káere, ed, perfugium, ab, aliiz, regjonibus, impertrari. 2. Hogyus, non, invokari, potest, in, casu, akszionum, vele, konstitutárum, in, kommunis, juris, kezere, aut, infaktis, adversus, medas, prinkipiak, konjuntarium, nazsionum. 50. Unus, omnis, júz, habet, nazsionis, eze. 2. Nemos, ekt, libidine, az valgente privari, potest nekügentis mutandai, ajöre privari. 60. Unus, eksz matrimonium, se júgeni, ajtate, vermulierke, júz, habet, nulogenere, nulagyente, el, religiune, id, neküakwam, impediente, matrimonium, se júgeni, ed, familiam, konstituere. Júra igália, habent, promatrimonium, permatrimonium, elperdivorgium. 2. Matrimonium, konfiki, nonpudeti nekonyukum, pleno, librók, consenzu. 3. Familia, azokiatatis, naturális, prakipuomké, elementum, ezt, júz, habet, azokiataté, ed, republikamunieri. 70. Unus, unis, velzsulus, velkonyukté, mankipi, júz, habet. 2. Nem potest, abb, arbiterió, a mankipió, privátus, eze. 2. De viginti. 3. Unis, júz, sentientáj, conszkénciáj, religiónizké, libertáti, habet. 4. Hogy júz, religiónim, alt conszkénciám, mutani libertátim, adgéli libertátim, religiónim, 5. A svinem szólam, alt kommunim, manifestam, fakienti, implikát. 6. Tam publiké, kván priváté, doktrina, religiónibus, szakris ritorum, efektúké. 7. Unde viginti. 8. Unis, júz, opinióniz, edverba, dikendi, libertáti, habet. 9. Kvát júz, nonok, opinióniz, was inküetari, implikát, adgélyus petendi, erikipiendi, 9. Dibulgandíké, sinefinium, conszidrációnibus, perkontációniz, cogintációnizké, kakunkké, elokkúcióni. 10. Viginti. 11. Undis homó, júz, habet, libertáti, pakifiká, konzoki akkyóniz, konventuské. 12. Do, nemó, podeszkvági, ott konzoki akkyóni, intersít. 13. Undus, edviginti. 14. Undis homó, júz, habet, szwaigendiserérum, publikárum, administrációni interese, 15. Veldirektó, vel berre, prezentes, ni berre, lektos. 16. Do, undis homó, júz, habet, kondícióni, aigua, azzal, bátriai, ofikia, publiká, akedére. 17. Tres, publívoluntas, publikórum, impiriórum, autoritátis fundamentum est, 18. Ila voluntas kreációni honesta exprimi debit, 19. Kwa estatisdiepus férri debit, univerzáli aiku szufragyo, sekretáku etabela, 19. Vele, a sekundum, aiku alem, judikiórum, formulám, szufragi, libertátem, intertokolokántem. 19. Do, edviginti. 19. Undis homó, uterály, publikáj szokyúz, szokyali, sekuritáti júz, habet. 19. Hik homó júz, habet, satisfakciónem, impertráre júrum, publikórum, szokyúrum, humanórum, kue, 19. Kwa neges alia, atzom, dignitátem, és progrészum liberum szűest, 19. Per labórem, szóai, bátriai, et operám, aliárum, gentium, pro-temperációni, et debitíiz, unis gintis. 19. Tres, et viginti. 19. Undis homó, labóri, liberály, opcióni, labórisz, kondícionibus, aikuisz, idonáizké, labórisz, 19. Etutélály, adversus, inú, piám, labórisz, júz, habet. 19. Do, univerzi, szinediskrímni, aiko, prémio, aiko, labóre, júz, habent. 19. Tres, kicsumké, labórat, júz, habet, aikwai, remunerációni, idonniaik, 19. Kwaesibi, famíliáik, konfirmatvítam, koncentanejám, humana idindádi est, 19. Szioportet, kompletály, onibus, keteribus, racciónibus, szókiatutélály. 19. Kvát vor, onis homús, kumaliis, homínibus, konsokiációnis, kondére, 19. Et konsokiációnibus, szókius, szibiat, júnére, atkomoda, defendenda, júz, habet. 20. Kvát vor, et viginti, onis júz, habent, kumquieti, et otis, 20. Tum kérgumsgripcióni, mondikai tempóris, labóris, et komiatibus, statis, kajpecúnia, solvontor. 20. Kvinkve, et viginti, onus, onis júz, habent, statis, antály vitae, 20. Utzvám valétudínem, et szvájfamiljáj, et szvám oloptátem, konfirmet, prezertim, 20. Kvát pertinet, altkibum, vestem, dumm, medikianális, kurász, et benefikia, szókiália, kvá neki szeria, 20. Onis júz, habent, sekuritáti, impenőre, labóris, autin morbo, autin informitate, 20. autin vitvítate, autin szenektute, autin ali iskazibus, 20. kvibuskopia, vivendi, ezenon potest, tempóribus, volontátem, non sequentibus. 20. Duó, mater, et enfánsz, júz, habent, aukszidió, et prezentiai, ropiai, 20. Onis pueri, szíve in matramonio, szíve extra matrimonium, nati sunt, 20. jöldem, szókiáli prezidió, frúntur, szex, et viginti. 20. Onis, onis, júz, habent, edukációni, edukációdi, bet krátvíta, eze, 20. kváltem pertinet, altprimas, praki, puaskoi, editeras, 20. Prima literái, szó neki szeriai, 20. doktorinái, altskentiam, et altprofessionem pertinentes, 20. Moldis exponenda est. 20. Oportet adítom, studi, szuperis, 20. En tota ák qualitate, omnibus, segundum, meridum, pateire. 20. Duó, oportet edukációni, svegtálria, 20. A totám hominom, de adítudinem, 20. Et ad respektus júrum, hominis, 20. Libarátom, primárum, confirmációni, oportet edukációni, 20. Favere, cogitációni, paciánciaj, amikitiai, inter onnes gentes, omniagenérum, a religiónum globus, a portet edukációnem favere, progresióni operárum, natiónom zókiatárum, a pakis konservációnem. Trees, parentes imprimis, jöshaben eligyere, genus edukációnis, kothinderesztára liberis viz. Septemet vigginti. Unus, omnis homo jöshabet liberi interese kulturáis zókiatátis, elfrúj artibus, et interese profektibus zkientjáj, et benefikis kváj id sekúntor. Tvo, omnis jöshabet todelai benefikiorum, morálium, et materialium, generatórum, omni prokreációne zkientjáj, literárum, aut artium korum aktor est. Októ, et vigginti. Omnis jöshabet en zókiálibus, et externis rebus ordinem rengári, oljóra, et libertátis, ennöntiátai, en halk deklarációne fieriposzint. Nóem, et vigginti. Unus, kikve ofikiasund ergás zókiatátem, infasolmi berum, plenumke, incrementum, ingeni fieriputest. Tvo, in uso júrium, et fructu libertátum, visz kvén subjikítur, solum finibus legei gondítis, ut solum férmet krátiam, et respektum júrium libertátumkue alieni, et satisvakia terektis expostolációnibus, honesti, republikai, konkordiai, et universai, enzókiatate popolári valetudinis. Tres, hajkjúra libertátesküe nulomudo exerkeri poterun adversus provozita et prinkipia nációnum konjunktorum. Trigginta, nulom de kredom hujus deklarációnis, interprejtari bodes quasi kivitati, sokiatati, algidam hominius alikid implikants, sedidenti, alikifakinori, aut alikid fakiendi, at libertates, et júra evertenda, kvájhok loko ennontiata sunt. End of the universalis de júre hominum de klaráció. This recording is in the public domain.