 Idag ska vi prata om renäringens skydd mot vattenkraftens markexploatering. Och det här är ett väldigt intressant ämne på många olika sätt. Inte minst för att vattenkraften är ju ett medel i kampen mot klimatförändringarna. Man kan ha lite olika uppfattningar om hur betydelsefullt det är, men det används och det är ett medel. Och då har man det på ena sidan och på andra sidan så har man ett urfolk och urfolkets rättigheter, alltså samernas och rensköttsens rättigheter. De här två intresserna står ganska ofta emot varandra och man måste hantera detta på ett bra sätt. Jag vill riktigt stort tack till SEI Stockholm Environment Institute att jag uttaget får hålla den här föreläsningen. Jag tycker att ni gör ett fantastiskt arbete. Jag har också fått vara med och skriva en rapport tidigare som jag kommer att upphålla mig vid lite grann här. Jag kommer också att hänvisa till den i slutet så att ni som är intresserade mer av detta. Jag kan läsa också om hur renäringens intressen står sig förhållande till vattenkraften och de exploateringar som redan har gjorts och det som det har framför oss. Jag är Camilla Vicklande och jag är advokat. Jag har arbetat mer än 20 år faktiskt nu med samiska rättigheter och har framför allt otroligt stolt över att få bara en företrädare för rensköttsen och för samerbierna i de här frågorna. 20 år ungefär med erfarenhet och jag har jobbat med allt från rättigheten till marken, till internationella konventioner, påhållande mellan Sverige och Norge, skadestånd mot staten, men kanske det som jag gör allra mest idag och som är mest aktuellt just nu är de olika exploateringarna som sker av SAP. Där förträder jag samerbierna i olika miljöprocesser och det rör sig om givetvis vattenkraft, gruvor, bindkraft, skogen och det finns massor av andra också frågor som måste hanteras rättsligt. En liten agenda för dagens föreläsning. Vi ska prata lite grundläggande om rensköttsrätten. Det måste man ha med sig när man går in i den här diskussionen eller berör de här frågorna. Vi ska prata om vattenkraftens miljötillstånd och sen så har vi en ny lagstiftning och det handlar om moderna miljövillkor, det kommer jag också att beröra. Och sen så är en viktig fråga här, det är samerbiernas roll i de kommande tillståndsprocesserna då, speciellt då i enlighet med de moderna miljövillkor och det som måste ske nu när det nya lagstiftningen är på plats. Så kommer den här tiden ungefär att disponeras och jag räknar med att det kommer att ta 45 minuter upp mot en timme ungefär. Om vi då börjar med den grundläggande rensköttsrätten. Ja, det vet ni att samerna är en etnisk kulturell och språkminoritet. Och det finns ett väldigt stort ursprungligt område i Saap med och det finns i Finland, Norge, Ryssland och Sverige. Så det har skett en omfattande inflyttning till det här området och det har gjort att samerna har blivit minuterets folk i Saap med. Och här finns det då olika saker som ska skyddas och bland annat så ska näringen, renäringen skyddas men också jakt och fiske. Och rensköttsrätten är en tidsbegränsad bruksträtt i fastigheten och det grundar på ett bruk av marken som har pågått urministeriet. Och den här rätten bygger på en sedvana och det innebär att den gäller egentligen oavsett om det står någonting i en lag om den. Däremot så brukar jag säga att rätten den kodifieras, alltså den på något sätt fastställs eller den skrivs om den rätten som redan finns i bland annat renäringslagen. Men som sagt, den gäller oavsett för att bygga på en sedvana. Och då finns det regler i renäringslagen som säger och det är första paragrafen att renäring, att samerna har lätt att nyttja mark och vatten till underhållt precis när renar. Och ovanfoglingsgränsen och på rembetingsfälle så får man göra detta året runt. Och på andra områden så gäller en tidsbegränsning och det är 1 oktober till 30 april. Och då får man också utnyttja marken där man då ska visa att det finns en sedvana rätt. Och eftersom det handlar om brukande av mark för renskötseln och renarnas behov så krävs det väldigt stora markarealer. När renarna ska flyttas mellan olika betesmarker under hela året, det krävs alltså stora arealer för att kunna bedriva renskötsel. Och det har väldigt stor betydelse när man tittar på de miljöprocesser som vi driver. En annan sak som är viktig är att renskötseln har ett grundlagsskydd. Och det är precis egentligen på samma sätt som med ägande rätten, det anser jag inte är de skillnad. Det här fastlops först i skattefjällsmålet förlängelsen, men sen har det också skett lagförändringar. Och renskötseln är skyddad alltså i enligt regeringsformen. Det här innebär att expropriation och andra ingrepp av olika slag får bara ske för att tillgodose angelägna allmänna intressen. Man får alltså inte ta den här rätten från samerna, hur som helst. Och om man ska göra det och då sker det intressanvägningar och det är ett stort regelverk kring det, så ska man från samernas håll få ersättning, full ersättning för den mark och den inskränkning som det här innebär. Det innebär inte bara någon form av ersättning om man helt förlorar markerna utan det innebär också ersättning om markanvändningen avsevärt försvåras. Det här är då ett grundlagsskydd som gäller enligt svenskrätt, men det finns också skydd för renskötselrätten i enligt internationella kommissioner, internationell rätt. Och det kan man göra en egen föreläsning om, men helt kort här så är det viktigt att poängtera artikel 1 i tillräcktsprotokoll till Europa kommissionen. Här finns egendomsskyddet fastställt och i den här bestämmelsen så gäller att varenda fysisk eller juridisk person ska ha rätt till respekt för sin egendom. Och sen så påminner den här bestämmelsen ganska mycket om den här grundlagsskyddet som finns i Sverige. Alltså det ska vara ett allmänt angeläget intresse och man ska få ersättning för den inskränkning som en expropriation innebär. Ja samernas i ställning som nationell minoritet och urfolk har ju också ersäns av svenska staten. Och om jag då återkopplar igen till vår grundlag i första kapitlet andra perioder skettestycken så ska det samiska folkets möjlighet att behålla och utveckla sitt eget kultur och samfundsliv främjas. Det här är vad man kallar ett målstadgande och det innebär inte några direkta konsekvenser eller rättigheter för de berörda. Men bestämmelserna kan ge ledning och tolkning vid andra dagbestämmelser därför det är viktigt att även ha med sig den här bestämmelsen. Sen finns det också en bestämmelse till som jag vill nämna i regeringsformen och det är andra kapitlet tolfte paragrafen. I den här så står det att om man tillhör en minoritet med hänsyn till etnisk ursprung så får man inte missgynnas på grund av detta. Och det är alltså förbud mot diskriminering och det gäller också för samerna och det gäller när det kommer till frågor som rör regnskötselrätten. En annan internationell konvention som ska nämnas här också och som jag och mina kollegor använder ganska mycket ändå i våra oligarästprocesser. Det är en konvention som handlar om civila och politiska rättigheter där brukar förkortas ICCPR och där finns det också ett skydd för minoriteter. Och där finns det då avgörande för från FNs Människorhets kommitté och då har man fastställt där att renäringen utgör en väsentlig man säger en essentiell del av samernas kultur. Vilket alltså då skyddas av den här artikeln. Det man skyddar är att den som till och med etniska religiös eller språkliga minoriteter inte ska förvägeras rätten att gemenskap med andra medlemmar ha sitt eget kulturliv. Och kulturliv är alltså ren skötsen ingår i det. Den här konventionen är ratificerad och Sverige är juridiskt bindande och det som framför allt då Sverige gör och som man säger att man hör är att anpassa lagstiftningen till den här konventionen. Men som jag har sallit i snyss så går det också att åberopa denna i olika miljöprocesser och hävdes sig till det. Och man kan sammanfatta sakerna som har betydelse i den här konventionen på det här sättet. Det är vissa principer som man fastställs. Och det är att samerna då i det här fallet ska ha konsulterats på ett meningsfullt sätt angående den här inskränkningen som det talar om. Och samrådsförfarandet som ska ha varit omfattande och inneburit ett positivt stöd. Och slutligen också då att denna inskränkningen av i gruppens traditionella näring måste förbi ett hållbart försörjningsmedel. Det fanns inte bara för stora ingrepp i själva försörjningsmedlet i näringen för då ska den inte tillåtas. Och de två första principerna bygger ju på vilka man kan användas när man argumenterar för olika samråd i samrådsprocesser till exempel i miljöfrågor. Den sista, precis ben, den är mer av en stoppregel som går och åberor på att användas ja. Det vill säga om det inte längre är hållbart, rena ingen blir hållbart. Och ett ekonomiskt perspektiv alltså som försörjningsmedel så ska inte enligt den här internationella konventionen ingreppet tillåtas. Då ska vi gå över och prata lite grann om miljötillstånd för just vattenkraft. Och det jag pratar om nu det gäller helt nya vattenkraftverk. Men det gäller också ändringar som är så omfattande att man bedömer att det krävs ett nytt tillstånd helt enkelt. Det är så stora förändringar så det krävs nytt tillstånd. Eller så krävs det vad som kallas ändringstillstånd. Så det gäller så både och. Och det finns för närvarande inte några planer i Sverige att uppföra nya vattenkraftverk. Men däremot så är det relativt vanligt och jag har en rar sådana pågående processer själv som jag driver. Där man vill ändra och man vill göra utbyggnad. Och jag kommer återkomma till rätta lite löpande men min bestämd uppfattning är att renaren kan påverkas minst lika mycket. Eller i alla fall lika mycket vid en så ombyggnad som vid en ny vattenkraft etablering. Man ska alltså inte förringa den typen av omprövningar eller nya miljötillstånd som handlar om justeringar, tillägg eller ombyggnationer. Reglerna om vattenkraft och tillstånd för dem finns i älvde kapitlet miljövarken. Och vattenverksamhet definieras där 3D-paragrafen och det krävs att syftet med åtgärden är att förändra vattnads djup eller läge. Det är vattenverksamhet. Och för att kunna bedriva vattenverksamhet så krävs det några saker. Nummer ett så krävs det rådighet över vattnet. Alltså man behöver ha rätt till marken och vattnet innan man kan göra någonting. Återkomma strax till det. 2D krävs tillstånd och 3D verksamheten behöver uppfylla miljöbalkens krav. Och det här innebär ju då att även om, och det här kan vi säga för alla olika typer av miljömål också, även om du har ett tillstånd, miljötillstånd och du följer miljöbalkens krav så måste du också ha tillgång till marken. Så du kan inte komma och bygga en anläggning eller ett vattenkraftverk på någon annans mark. Det är ju rätt naturligt. Och det här är någonting som är intressant också för samerna och renaringar. För att när det finns en samerby i ett visst område, då nyttjas marken och man har ju som jag sa innan, kan man säga motsvarande rättigheter som ägande rätten till den här marken. Och då måste exploatören på något sätt hantera också rådigheten ifallande till samerna och samerbyarna. Det här är någonting som är väldigt, inte så utforskat. Och det är ofta någonting som exploateringarna, exploatörerna ska säga antingen glömmer eller väljer att liksom bortse ifrån i dialogerna med respektive samerby. Och samerbyarna tror inte heller i alla fall ha kunskap om det. Men glöm inte, även om det finns ett miljötillstånd och miljövippkåren följs, så måste man rådighet och rådigheten, den gäller också ifallande till renaring. Ja, hur går då en sina miljöprocess till? Det allda första som sker och som ska ske, det är på initiativ av exploatören. Och exploatören måste undersöka hur den här tänkta verksamheten, vilken miljöpåverkan den kan antas få. Och så fort man konstaterar att det finns en risk för att det finns en miljöpåverkan så ska man upprätta en miljökonsekvensbeskrivningen, fullständig miljökonsekvensbeskrivning. Och så finns det vissa verksamheter där man anser att det är alltid en sån påverkan och en sån verksamhet är vattenverksamhet. Så att det är alltid en stor påverkan ur miljöperspektivet och då ska det alltid ske, upprättas en fullständig miljökonsekvensbeskrivning. Och för att kunna göra detta då, så behöver den som ska ansöka om tillstånd ha ett avgränsningssamråd. Och då behöver man ett tidigt, det är tidigt i processen alltså, inhämta information så att man förstår till exempel hur omfattande den här miljökonsekvenskskrivningen ska vara. Och det här får man inte hämta in information om så att man vet lokaliseringen vad ska den här exploateringen finnas, omfattningen, utformningen, vilka miljöeffekter kan det få och till exempel vilken påverkan kan detta få på renhärningen. Och de här avgränsningssamråden, de sker med länsstyrelsen, tillsynsmyndigheter och de enskilda som särskilt kan komma att bli berörda av det här exploateringen. Och dessutom de statliga myndigheter och där ibland sametinget ska egentligen finnas med här från början. Och här är ju en ganska intressant fråga då, vem är det som ska hanses vara berörd? Och utgångspunkten ska vara för samerbyarna, att de är alltid berörda. Så fort det är en exploatering som sker inom deras reskötselområde. Och så gäller också då med vattenkraften. Här kan det uppstå en viss problematik och det ena verksamhetsutövaren, exploatören, inte tycker samma sak. De tycker att sombyn kanske inte berörs för att det är så liten anpassning och vi gör arbetet under tiden. Renskötsel inte blir driv, sområdet finns massor av argument. Och då kan det vara så att man inte kallar samerbyn till det här inledande samrådet. Och det kan ställa till ganska stora problem. Därför är det viktigt, och det här kommer jag återkomma till några gånger, viktigt för samerbyorn att löpande hålla koll på de kunnjörelser som sker. Och ska man undra, ska det verkligen behöva vara på det här sättet? Tyvärr, så man måste sitta i ortssigningarna och man kan också titta på Mark och miljödomstolarnas hemsida. Där de då skriver om när det är nya exploateringar på gång och när det är frågan om samrådsprocessen. Så samerbyn är alltid berörda, ska alltid ingå i samråden, men var vaksam för inte alltid exploatören tycker det och bevaka hela tiden de här kunnjörelserna. Samråden ska ske i god tid innan, det är väldigt dags, och det känns ju ofta igen att det är inte så, för det är alltid så otroligt brott om. Och speciellt tycker jag om hivattenmålet, så är det korta tidsintervaller, exploatören har brott om. Och så ska det inte vara, för det ska finnas god om tid för att ha de här samråden, bestämma var det ska ingå i miljökonsekvensbeskrivningen. Och det här är för att det ska bli meningsfullt. För att det ska finnas en rimlig chans för renäringen och även andra intressen att faktiskt få säga sitt. Och då kan man återkoppla till de här internationella konventionerna som jag pratade om innan, där man ju ska få helt enkelt, alltså ska konsulteras på ett meningsfullt sätt. Så, med tinget, arbetar på detta och det är väldigt bra, man har tagit fram vissa normer som ska följas. Och det här är också en sak som ett konkret tips, för ibland är det som ja, men vi har väl ändå gjort tillräckligt, säger exploatören. Och då kan man gå in på samma tingets hemsida, för där finns det väldigt konkreta punkter som exploatörerna ska följa, för att man ska anser att man har uppfytt sitt sin förpliktelse med samråd och även koppla till miljökonsekvensbeskrivningarna. Och det ligger ju helt offentligt och alla exploatörer bör ha varit inne där och titta på det. Men det som i alla fall är viktigt, är att samerbienarna har deltagit effektivt i samrådet och det ska ha varit ett omfattande samrådsförfarande som har då resulterat i ett positivt stöd för åtgärden hos en majoritet av de rådfrågare. Det här är hämtat också i de internationella kommissionerna. Och sen ska man få så mycket information som man behöver från samerbienas sidra för att kunna fatta ett informerat beslut om projektet och också ha möjlighet och överlämna det som kallas för det fria och informerade samtycket så att man faktiskt kan acceptera ett visst intång, en viss exploatering vid ett visst fall. Sen så ska man få ha ett effektivt deltagande och ett faktiskt inflytande. Och det här är ju någonting som jag tror de flesta renskötarna som har suttit med i den här typen av dialog i kännerigen. Alltså ja, man har en dialog, man diskuterar men det är inget som bryr sig om vad samerna och renskötarna säger men man ska ha ett faktiskt inflytande. Och för att nå ett effektivt deltagande då så måste man tänka på vissa saker. Det är tidsaspekten som jag sa alldeles nyss. Det handlar om ekonomiska resurser och det är någonting som man kan fråga efter och jag vill också säga att i princip då kan man etablera praxis att Samerbyns medlemmar får ersättning för det arbetet man lägger ner i samband med sambromsprocesser, upprättande granskning av miljökonsekvensbeskrivningar man kan också begära få ersättning för sina juridiska ombud i det här skedet och det är absolut inte ovanligt att man får det tvärtom även om det inte finns något direkt skyldighet för det men sig när ni har den här dialogen med exploatörerna att det här är någonting som man uppfattas om en seddbana idag, en etablerad princip bland exploatörerna. Och sen då slutligen så enligt Sametinje så ska den samiska kulturen och de samiska rättigheterna och de folkrättsliga principerna respekteras och du känner igen det här sen tidigare den traditionella näringen får inte till och inte göras alltså renäringen måste kunna fortsätta bedrivas så det står också på Sametinjens hemsida dit kan man ju hänvisa också om man har exploatörer som inte är så vana och arbetamäta men det här är liksom samrådsprocessen och här är det viktigt för samerna som är berörda rensköterna att vara aktiva framför sin åsikt, vara tydliga läsa igenom det som skrivs väldigt noga och sen får man fundera på och det finns lite olika ingångsvinklar i detta om man vill vara delaktig en del väljer inte vara det i alls och jag har faktiskt full respekt för det men man ska också veta att om man är tyst i de här processerna man inte tittar på miljökonsekvens beskrivningar lämna sin bild då riskerar man att få tillbaka det senare i processen för då hämtar exploatörer informationer någon annanstans ifrån om man är delaktig vilket jag ändå rekommenderar i de flesta fallen då ska man vara noga med att alltid läsa igenom allt material skriva tydligt och får man inte göra justeringen utan att göra tillägg så det blir otroligt tydligt vad man står och man ska jobba mycket med de här frågorna med beskrivningar av hur reskötseln bedriser i området hur man kommer att påverkas så att allt detta blir tydligt i processen och som jag sa innan då ser till att få ersättning för det i arbetet så här har man kommit fram egentligen till arbetet med NKB och först gör man det här samrådet så vet man ungefär hur omfattande ska arbetet med NKB vara så jobbar man med det ibland finns renaringens frågor i ett särskilt avsnitt i NKB ibland finns det en enskild renaringsanalys och det är viktigt egentligen för exploatören att det här dokumentationer blir så bra som möjligt och det kan man ifrågasätta sig ibland om de verkligen tänker på för att det är exploatören som har bevis bördan sedan för att det inte har varit någon eller inte kommer att bli någon påverkan på renaringen och därför så är ju också kraven egentligen väldigt höga på de här miljökonsekvensbeskrivningarna och då kan man ställa sig frågan och det gör säkert flera som lyssnar nu men i praktiken så är det ju ganska låg nivå på de här och man kommer liksom undan med det från exploatörerna sida och ja så är det tyvärr men jag tycker ändå att vi hela tiden framhåller detta för vi måste kämpa för att miljökonsekvensbeskrivningarna håller en rimlig nivå och vi ska begära kompletteringar och om inte det sker kompleteringar så ska faktiskt argumentet vara i domstolen att det brister i sån grad i de här grundläggande dokumenten som ska vara det materialet som domstolen ska göra sin prövning på, så därför så ska själva ansökan avvisas. När vi stäcker kommer det över till sakäga begreppet jag kommer strax till själva domstolprocessen också, men jag flikar in med detta här, det hänger egentligen ihop med även den här frågan som ni hade innan, vem får vara med på de här samråden, men jag säger det igen, när vi väl kommer lite längre i processen så kommer domstolen att ha resonera kring sakäga begreppet vem berörs av detta och all tid så ska renskötarnas omöbina vara tydliga med att all exploatering inom deras byområde är de sakäga i avseende, alla de prövningarna och jag anser att de all tid på något mer konkret sätt berörs av beslutet i frågan och därför så är de sakäga helt enkelt. Och här är det samma sak att det förekommer att exploatörer och just faktiskt har jag haft några fall nu med vattenverksamhet där inte bara vilket är vattenbolag som helst utan och statliga bolag argumenterar för att renäringen och renskötarnas samöbina i det här i de här fallen inte är sakägare för att det är en sån liten påverkan enligt exploatörens uppfattning. Och som sagt stå på er, ni är alltid sakägare. Och det här innebär också då ni har kommit längre fram i processen. Att när det ges in en ansökande miljötillstånd så är det så att det gäller att ha vad uppmärksam, för inte alltid de här exploatörerna talar om att som vi är sakägar då måste man hela tiden se till att man tittar på kundgörelsen än det tidigare. Sen är det då mark och miljödomstolen som prövar de här frågorna. Det kan överklagas sedan till mark och miljööverdomstolen. Då är vi i sviga håret i krävsprövningssystem för det. Och sen kommer vi upp också till högsta domstolen i vissa fall. Och det är viktigt att sombyarna yttrar sig alltid skrifter de här målen, att man är noga argumenterar för sin sak. Man ska göra, det kommer och i princip så blir det alltid munkelbehandling, man ska göra syn så att man kan vara ute och titta på området. Reskötarna är absolut de bästa sakkunniga här. Och därför är det viktigt att det ger sig stort utrymme för argumentation från deras sida. Och sen är det ju så att i de här målen så har man rätt till sina rättegångskostnader i första instans i vartfall och därför ska man alltid ha med sig en jurist eller en advokat i de här målen. I vissa fall så behövs också en sakkunnig som talar ännu mer för samernas sak. Och då är min mitt råd där också att för en dialog med en erfaren jurist om detta så kan man komma fram till hur man ska hantera den program. En annan sak och tips i de här miljöprocesserna är att sök samarbetspartners Det finns olika organisationer som man kan ta kontakt med och jobba tillsammans med, kontakta länsstyrelsen som ju är tillsynsmyndighet och som också kommer att argumentera kring renskötsen. Samertinget är det någonting man kan lyfta fram där så att de skriver ett bra yttrande till exempel. Så glöm inte det att också se vad finns det runt om kring för andra aktörer som man kan dra nytta av och utnyttja de kanaler. I vartfall släppligen ska domstolen avgöra om det ska bli ett miljötillstånd eller inte. Och då finns det först allmänna hänsynsregler i andra kapitlet i miljöbalken. De är inte särskilt relevanta men det är inte bestämmelser som vi konkret kan använda i de rättsprocesser förutom möjligtvis lokaliseringsprincipen och där handlar det om vilken plats var ska den här exploateringen ske. Då är ju det lite svårt när det kommer till vattenkraft. Ja, det är frågan om var på elven skulle en exploatering kunna ske och här som jag sa så handlar det mycket ju om att bygga om befintliga vattenkraftsverk. Och då blir inte den här bestämmelsen så viktig. Men den är ändå bra att ha med sig en liten uppfattning. Däremot av betydligt större vikt är då de bestämmelserna som finns i tredje kapitlet 50 paragrafen, miljöbalken. Och det är det som kallas för hushållnings reglerna. Här skulle ske en lag stiftarens uppfattning eller tanke en avvägning mellan olika önskemål att utnyttja marken. Mark vatten och miljön runt omkring i övrigtom. Och den här bestämmelsen så anges allmänna intressen som särskilt ska beaktas. Och det här som är allmänna intressen det är alltså intressen som anses ha en central betydelse för att trygga en mer uthållig användning av naturresurserna och bevara god natur och kulturmiljö och också främja ett ändamål i ett samhällsbygge. Det är många fina ord. Men det som är av intresse här är att renäringen anses i Sverige vara ett allmänt intresse. Så det är inte bara ett enskilt intresse för den berörda samerby utan också ett allmänt mer upphyt intresse. Och det gör att bland annat de här skyddsbestämmelserna kan tillämpas. Och i den här bestämmelsen, 3 kapitel 50 paragrafen, så är det så att Mark och Vattenområden som har betydelse för renäringen ska så långt som möjligt skyddas mot åtgärder som påtagligt för svårare näringens bedrivande. Och i enligt andra stycket så ska områdena och riksintresse för renäringen skyddas mot åtgärder som avslutas i det här första stycket. Och vad innebär detta för skydd då för renäringen? Ja, för det första så måste man se vad är det som har, som är av betydelse. Och det är områden som på något sätt är viktiga. Jag vill säga först och främst det handlar inte bara om områden som är utpekade som riksintresse, hörman, ofta som argument från explatörerna sida, men så är det inte. Men det ska vara viktigt på något sätt, ska vara viktiga vinterbetesområden med hög kvalité det kan vara kärnområden som inte utpekades riksintresse, trivselområden det går att argumentera kring detta på olika sätt, men det ska på något sätt bara av betydelse vara viktiga områden. Sen har vi då så långt möjligt. Och här ska man då göra en avväg mellan de här två olika intressena som står mot varandra. Och då tar man hänsyn till de praktiska och ekonomiska konsekvenserna av skyddet. Och här kan det vara lite trixigt för oss att argumentera vi som jurister och ni renskötare som ska göra detta för att här finns också en avsikt att ge utrymme för samhällsekonomiska hänsyntagarna. Och här ligger då till exempel livsmedelsförsörjning, industriens råvaruförsörjning, energiförsörjning och samhällsbyggnande. Och energiförsörjningen till exempel då blir viktiga när det kommer till badenkraft. Så här ska det göra sig en intressavvägning och det har betydelse att energiförsörjningen är viktig i Sverige. Och jag vill säga också att min bedömning är att det här faller lite tyngre åt vattenkraftshåll vattenkraftets håll nu när också de här frågorna om klimatförändringar och så är aktuella. Sen kommer vi till påtagligt för svåra då. Och då skyddas inte allt. Alltså om det är belartad påverkan så skyddas inte det. Och lite mer konkret då så är det så här att det är bara åtgärder som kan ha en bestående inneverkan, negativ inneverkan alltså, eller åtgärder som tillfälligt kan ha en mycket stor inneverkan som ontlats av det här skyddet. Och här innebär alltså att ren näringen i det enskilda fallet måste visa att det finns en sån här bestående inneverkan. Eller att den väldigt stor negativ inneverkan under en kortare tid. Jag tycker personligen att när vi jobbar med de här frågorna så är det inte så svårt att hitta argumenten för det. För det blir väldigt stora ingrepp när explatörer är och arbetar i känsliga områden för renäringen. Och när det gäller vattenkraften så får det ofta väldigt stor påverkan under en lång lång tid och kanske i områden helt förstörda. Du pratar inte om de gamla etableringarna, för så är det ju det här ju jättemycket förstörd, men även faktiskt det som sker idag kan få helt förödande konsekvenser. Och man ska i alla fall ta sig igenom de här olika rekvisiten som vi säger i den här lagstiftningen. Och en viktig sak om jag ser här är att det måste finnas grundläggande förutsättningar för renäringen i princip vad ni sa med vi. Och då ska man ha en säker tillgång till året runtmarker och vinterbittesmarker för att kunna bedriva sin renäring. Så det här får man ha med sig i den här avägningen då. Så det som ska skydda särskilt, och det här är sånt som lagstiftarna har sagt också, de flyttleder till exempel Kalvningsland som man nämner och områden med särskilt god arbetesförhållande. Sedan pratar man också om det som är funktionella, sambandas, viktiga områden som om de försvinner så får den väldigt stor påverkan på hela renskötten. De ska också garanteras. Så det här är argument för och så kommer det finnas argument från andra sidan för det ska ske en avägning helt enkelt. Det ska alltså ske en samlad bedömning, sedan romstolen gör det, och då ska man inte bara ta ensam till det lilla påverkan som sker exakt precis kanske vid dammen utan det handlar om vägar kraftledningar, ökad mänsklig närvaro allt detta ska vägas in både under byggnationen men också sen när allt är klart. Det kan vara lätt att glömma bort det för man tror att det är bara dammförstarkande åtgärder som ska ske som inte påverkar på sikt. Och det som har betydelse för samledning är att man får direkt betes bortfall, fragmentering av betesmärker, indirekta markförluster genom att renar och håller sig från området till exempel och mindre betes ro. Det finns massor av olika saker hur man påverkas. Och det här som jag sa just nu det vill säga att det får inte bli vilken påverkan som helst utan det måste ändå finnas någon form av verkkraft i renaring återigen vill jag hänvisa till 27 artikeln i ICCPR alltså de internationella åtagarnas som Sverige har där det är en exploitering inte får ske på sån sätt att det är eventyrar, förutsättningar för sombens fortsatta bedrivande av områdisk verkkraft i renaring. Om vi då är där att det påtagligt kommer att försvåra domstolen ser det, då är nästa moment det är för exploatören att föreslå olika villkor som faktiskt ska skydda renaringen och göra att det kanske inte blir påtagligt för svårande länge. Och det har ni mött jättemånga olika villkor och de som presenteras av exploatörer är ofta egentligen helt verkningslösa. Frågor om samråden och annat, det har ju inget visites egentligen. Och det krävs mycket. Verksamhetslösa ska visa att samexisten är möjligt med de här villkoren. Och så det är viktigt att ha med sig här, att här kommer också en fråga om villkor även om det finns speciella bestämmelser om det också i miljöbalken. Områden som är av intresse som jag sa tidigare, riksintressen för det är inga ska skyddas. Det är andra paragrafer eller andra stycken. Och här kan man ju få känslan att detta är ett absolut skydd alltid. Men det är viktigt att ha med sig att först så ska man visa att det är ett påtagligt för svårande. Man måste ta sig förbi första stycken för att komma ner i den här bestämmelsen. Och här kommer det också då vad det är rätt. Det finns inte så mycket praxis heller i det här fallet när det är en riksintressen för renäringen, men inte för det andra intresse då. Och ofta tyvärr så är det riksintressen även för det som man söker miljötysstånd för eller så blir det under tiden helt enkelt. Ja, det som man kan säga också här bara något kort om riksintressen är att riksintressen, det behöver inte jag skulle se om jag inte ska byta sig det här. Riksintresse, det här är också någonting som man möts av från exploratörerna sidan, det är att det är inte upppekat som riksintressen man ser inte det på samtidigt ensam sida så därför så är det inget riksintresse. Det stämmer inte utan riksintresse är riksintresse bedömningsskiv varje enskilt fall. Och det här finns det tydliga avgöranden på och därför ska samerna alltid argumentera för hur viktigt området här här och man kan också argumentera för att det är av riksintressen trots att det inte är utpekat och också tycker jag ganska det går att vinna framgång med den argumentationen relativt enkelt. Då kommer vi till situationerna i två riksintressen vilket väl är det vanligaste då för på något sätt så märkligt nog så även om det är riksintressen från början, om vi tar mineralet till exempel eller annat så blir det av riksintresse det som man söker miljötillstånd för under de här ganska långa restprocesserna. Och då är det så här att i de två riksintressen ska man göra en avvägning och då ska man låta det få företrädare som på lämpliga sätt främjar en långsiktig hushållning med marken och vattnet och den fysiska miljöen i övrigt. Och det här blir bara aktuellt återigen om verksamheten påtagligt försvårar renaringens bedrivande och vad då inte genom de här villkåren som jag nämnde kan liksom förhindra detta. Och här är det vill jag säga ett relativt stort utrymme för domstolarnas bedömningar och den planerade verksamhetens inverkan på renaringen bedöms ofta som begränsad och så ges företräde ändå. Alltså det blir mycket skönsmässiga bedömningar från domstolarnas sidan och det är också så bestämmelsen ser ut man ska kunna göra den typen av bedömning. Men även här då så kan man resonera kring de här internationella konventionerna och att oavsett så får inte den här traditionella näringen riskeras på det sättet som stadigas i ibland att de ser PR. Det handlar inte bara om att renaringen helt eller omöjlig görs utan det kan också vara så att det faktiskt krävs väldigt omfattande förändringar för att renaringen ska kunna fortsätta så kan man applicera den här bestämmelsen. Till ett bra exempel när det gäller vattenkraft är väl att nej men nu måste vi flytta med lastbil istället för att flytta på ett traditionellt sätt. Den typen av introm påverkan kan man också använda sig av den här regen. Alltså renaringen är en kraftigt försämras eller förändras. Ja då är det så här att bilkår har jag lite grann talat om här och ska det förebyggande åtgärder kan man det är liksom samma sak. Det är viktigt att få med sig de här processerna och försöka få så bra miljövilkår som möjligt och ska det förebyggande åtgärder och jag har sagt det tidigare här men det är svårt att få helt stopp på den här typen av ombyggnationer till exempel av vattenkraftverk och då är det viktigt att lägga stor vikt vid att få bra, ska det förebyggande åtgärder och också ekonomisk kompensation. För det kan vara lite lätt att glömma bort här i sammanhanget för att exploatörerna pratar ju mest om bilkår såklart. Men utöver det så har man också rätt till ekonomisk kompensation och det är ersättning för förlust av pågående markanvändning. Alltså så som man använder marken innan den här förändringen sker det har man rätt för en kompensation för. Och då vill jag säga att det är samerbina som ska visa den här skadan och här, alltså man har börjat visa den för det och här är också exploatörerna ganska snabba med er att argumentera för att det finns inget material ni har inte kunnat visa den här skadan och då är mitt konkreta råd att tidigt dokumentera allting. Skriva dagbok filma gärna ta foton, det har ett jättebra exempel från en av de processerna som pågår just nu det är en av reskötarna att ha ett jättebra filma som vi har kunnat använda i reskötarna. Dokumentera Skriva dagbok som sagt alla utlägg som görs, alla helikopterfaktur allting, spara alltihopa ska framgå tydligt från helikopterbolaget vad orsaken är till just den här flygningen koppla det till den här vattenverksamheten. Ibland så behöver man också en sak som uttala sig om detta och säga att det är rimligt att de här kostnaderna har som haft på grund av exploateringen. Det här är någonting som prövas under själva rättegången, alltså villkor, men också glöm inte ekonomisk kompensation och det kan vara svårt alltså innan verksamheterna börjat veta om hur skadan ska bli, om du skulle få uppskatta det och det kan också svårt och helt slutligt tänka till på villkor och det är fullt rimligt. Därför är det en rekommendation som jag ändå har när det är lite större omfattande miljömål det är att få frågan om renäringens påverkan uppskjuten och också därmed vilka villkor som ska vara och hur den här kompensationen ska vara och det brukar domstolar nästan alltid också trycka och inte sällan exploatörerna själva också, så då skjuter man upp den här frågan och under tiden som verksamheten pågår så ska då också verksamhetsutövaren göra en utredning som sedan då ligger till grund för prövningen som ska ske kanske 5 år framme i tiden om att det är lämpligt det beror lite på hur omfattande den här verksamheten har varit eller förändringen har varit och här under den här perioden då det vill säga pröv och tiden så var nog jag med den här dokumentationen som jag alldeles nytt pratade om ja som jag pratade om här så handlar det om också ekonomisk ersättning och denna ska betalas för skador som kvarstål kvarstål sen förebyggande eller avhjälpa låt jära utförts av tillståndshavaren jag har nämnt den här med pröv och tiden och det finns som sagt regelkring det i miljöbalken och min rekommendation är att försöka få till sådan sen är det också så här att då har det kommit ska jag säga en tillståndsdom bolaget får tillstånd att genomföra viss åtgärd och det kan finnas då professoriska vikor och också bestämmelser om ersättning som ska gälla under den här pröv och tiden och sen sätter arbetet i gång och då ska samerbyn nogga dokumentera och sen så kanske det är fem år eller nåt liknande som har fått som pröv och tiden så blir det en ny rättigång, nya förhandlingar vid omstolen där man går igenom vad som har hänt under de här fem åren och ska man slutligt bestämma ersättning och vikor till samerbyn för renäringens bedrivande sen har vi också möjlighet och vad vi bara nämnade är faktiskt påkalla tillsyn hos tillsynsmyndigheten hos länsstyrelsen så ser man under tiden under den pågående vattenverksamheten att det är saker som inte fungerar så var inte sena med att faktiskt begära tillsyn så att man kan också agera på det sättet Jag ska också slutligen här säga någonting om rättegångskostnaderna för det här är någonting som jag tror inte kanske alla känner till men jämål generellt sett är lite svårare att hantera på det sättet med en avokat eller jurist för att samerbyn har inte rätt för ersättning av rättegångskostnader men just i vattenmål så finns det bestämmelser om detta som gör att i den första instansen Mark och miljödomstolen så har sammen all tid rätt till ersättning för sina rättegångskostnader det gäller en avokat det gäller sakkunnig det gäller den tiden som renskötarna själva lägger ner det handlar om utlägg i form av olika resor och annat det handlar också om tid som man lägger ner under tiden rättegånger förbered så inte bara under själva förhandlingsdagar allt detta ska man begära ersättning för så är det så att omstå att göra skäljighetsbedömning så är det inte säkert att man får ersättning för allt men man ska begära ersättning för allt och så får man sen se helt enkelt hur mycket ersättning man får men utgångspunkten är att varenda krona ska ersättas i nästa instans mark och miljö över domstolen så skiljer det sig lite åt om det bara är samerby som biär som övertagare då kommer man att få stå sina egna rättegångskostnader om man förlorar men inte exploatörens rättegångskostnader det skiljer sig också från den valdsevig mån för då får man också betala motpartens rättegångskostnader och när vi kommer om det skulle vara exploatören som överklagar då har man samma regler och tillämpa som i mark och miljödomstolen i första instans det vill säga att man får betalt för sina rättegångskostnader oavsett om man vinner eller förlorar så finns det lite varianter på det ibland överklagar båda och då kan man prata med sin ljudskombud så att man vet vad som gäller då kommer vi över till det som är lite aktuellt och det är att vi har ny lagstiftning att tillämpa och den här lagstiftningen prädikratten 1 januari 2019 och grunden och syftet med detta det är att genomföra energi överenskommelser som är ett politiskt beslut och det var regeringen tillsammans med kristdemokraterna moderaterna av Centerpartiet som enades om ett mål för landets energiförbrukning och då är det så att 2045 så ska Sverige inte längre ha några nät och utsläpp av växthusgaser och 2040 så är målet av 100% för ny helsebar elproduktion och då ställs det krav på Sveriges energikällor och vattenkraften är i ett vis högintressant det är så att vattenkraften idag står för närmare hälften av Sveriges energiproduktion och en hög produktion av vattenkraft är en viktig del i arbetet då för att uppnå de här målen i lite politikarna samtidigt måste Sverige leva upp till EU-rätten och här finns det krav på vattenverksamheter och att man ska ha moderna miljömilkår alltså moderna miljökrav för den svenska vattenkraften så de här två sakerna så har liksom spelat roll när man har tagit fram den här nya lagstiftningen det som man kommer att göra nu är att ompröva miljötillstånden för befintliga kraftverk för att de ska få moderna miljömilkår många av de här tillstånden i EU från 60- och 70-talet och de är absolut inte moderna de är speciellt inte moderna utifrån rensköpssens perspektiv och då är det så här att det har tagits fram en nationell plan för detta och det kan vara bra jag har ett ganska starka åsikt om den här planen bland annat så tycker jag att man inte på ett relevant sätt har tagit hänsyn till renäringen och det är lite problematiskt tycker jag, jag tycker det borde vara tydligt att vi har ett urfolk här i Sverige och när man tar fram en nationell plan det har också gjort någon form av miljökonsekvensbeskrivning i samband med, där borde det varit jättetydligt så det känner jag tyvärr att det blir brister men det finns i alla fall en sådan nationell plan som är framtagen och det handlar om dels vilken ordning som man ska göra med omprövningarna och det kan man titta på för respektive samerbina aktualiseras de här omprövningarna för oss och sen tänkte jag jag ska berätta om några saker som liksom några hållpunkter som kommer att kölla in för de här omprövningarna, det här är ju helt nytt för att det är en ny lagstiftning idag inte skett i det här, så det är många oklörigheter jag tänker så här att samerna ska, reskötarna ska ta ett initiativ vara ganska tuffa i dialogen och se till att resköttsens intresse verkligen liksom ta som hand, jag även om det finns brister i lagstiftningen så finns det stora möjligheter att påverka eftersom det tycker jag är ett oskrivet blad av med det sagt så ska en sådan här omprövning föregås av något som kallas för regionala samverkans processer och här ska då frågeställningar hanteras, analyseras gemensamt för länstyrelser berör det verksamhetsutövare övriga myndigheter, kommuner och intresseorganisationer och här får man ju då hoppas att SSR kan finnas med sametinget och länstyrelser som kan ta om hand samerbyarnas intresse för problemet är att enskilda intressen samerbyn som berör inte är inkluderad i den här gruppen och det är problematiskt utvis men man får försöka påverka på annat sätt helt enkelt också föreslå att man kan vara med trots att det inte står i utvecklingen att det är rimligt däremot så framgår ju det som allmänt intresse man ska ta hem syn till det men jag är väl uppfattningen att respektive samerby borde ha få suttit med där själva helt enkelt när man kommer lite längre fram i den här processen så kommer nästa sak som jag tycker är anmärkningsvärt verkligen och där också lagstiftare fick hård kritik i remissirunderna det är nämligen så att man det kommer inte krävas krav på samråd eller upprättandet av miljökonsekvensbeskrivningar inför en sån här miljöprocess om ändrade miljöillkor moderna miljöillkor det är för att man vill att det ska bli lite mer effektivt men det här blir problematiskt givetvis det är klart att det måste vara en väldigt noga redogörelse för resköttsens påverkan till exempel och som ju alla som berörs av vattenkraft alla renskötare alla som vet ju stor påverkan har varit och hur orymliga och hur obefinkliga villkoren är och skyddet för renäringen är så problematiskt och återigen ställer jättehöga krav på renäringen på samerbjarna måste hela sidan jobba proaktivt här hela sidan vara aktiva ta sig fram ta utrymme sen kommer det ju en vanlig rättsprocess därifrån får man ju komma med sin argument men det är syn att man inte är obligatoriskt att det ska finnas med en miljökonsekvensbeskrivning och att man inte ska göra de här samråden innan i vartfall vad kan domstolarna göra sen då då är det så här att det framgår av kökjärlekapitlet 10 ålder på grafen Mjölbalken det som domstolarna kan göra nu då det är upphäva ändra och besluta om nya bestämmelser och vk i den utsträckning som behövs med hänsyn till skyddet för människors hälsom miljö så att det kanske stora förändringar i förbattning i de här miljöprocesserna och det kan bli betydligt mycket mer rimliga miljövillkor i förhållande till renaeringen och då är det framför allt man fallit tillbaka till de bestämmelserna som jag har fått igenom här andra och framför allt 3D-kapitlet Mjölbalken som aktualiseras i de här nya prövningarna för de moderna miljövillkor som byarna var med och skapade rättspraxis på det området så det är viktigt för de samanbyran som går ut först i de här miljöprövningarna att verkligen driva de frågorna hårt det kommer att få en betydelse för resten avsattning ja här kommer också bli en högre högre krav på domstolarna ska jag säga eftersom det inte kommer finnas de miljökonsekvenser för skrivning och ingen samrådsunderlag domstolarna tar det aktivt är mer aktiva helt enkelt de bjuder in också sig till att samerbitarna får uttryckas in åsikt i de här processerna och det ser ni säkert nu då att det här är en tydligt brott mot 27-tiken ICCPR här blir man inte konsulterad på det sättet som är ett krav enligt internationella konventioner och tråkigt att Sverige när man gör en ny lagstickning får också kritik för detta inte faktiskt står upp för samernas rättigheter och följer internationella konventioner men så sagt ni får ta ett eget ansvar och ta så mycket hjälp som du går använda av era intresseorganisationer och driv de här frågorna det jag tycker att ni ska göra med det ser över de här gamla avtalen som finns och det har jag inte djupt dykt i det har jag inte legat i mitt uppdragen här heller men vad står den här avtalen vad får de för betydelse nu när man gör de här omprövningarna jag skulle sägs att det borde gå argumenterat för att de ska drivas upp för att det inte var moderna miljö vi går och att avtalen byggde på hur det såg ut på den tiden och nu är det helt andra förhållanden men som sagt det här är någonting som man måste titta vidare på och sen ska jag säga något slutligen här också om rättegångskostnader och här är väl nästa sak som man starkt kan ifrågasätta när man kommer till det sa jag innan här man ska före processer miljöprocesser rör en debattenverksamhet som har rätt till sina rättegångskostnader för det anses vara ett sådant ingrepp men de här omprövningarna för moderna miljö vi går de skiljer sig och att de blir äggarna då har man inte rätt för sina rättegångskostnader och det är också problematiskt för hur ska man då kunna föra sin talan på ett rätt säkert sätt det är tråkigt att det är så men jag uppmanar trots det att arbeta hårt med de här frågorna driv frågorna och se till att det kommer en förändring tar den hjälpen ni har möjlighet av jurister försöker gå samordna och se till att det ändå kommer en rejäl bit fram för att det inte är rimligt ni har livet som skadar i så många år och här öppnade du en möjlighet till faktiskt skulle jag säga upprättelser för renaringar och för samerna i stort ja, jag är väldigt glad och tack som får er uppmärksamhet och man tycker att det här är ett intressant område så kan man också läsa en utredning som jag tillsammans med kollegor har skrivit och som finns på SCI's hemsida den heter renains skydd mot vattenkraftens mark expatering så läs gärna vidare och om ni har några frågor eller tankar kring detta så får ni kontakta mig också då tackar jag för idag