 Rigtigledenskab blev forskningen direkte mening, hvis det ikke sker i et lert samvirke med det omgivende samfund. Det er det, at rettrælerne anvendes og rettrælerne er samfundets skillet. Men der er forskellige måder, man kan skabe forbindelsen på. Da jeg blev kandidat for mange år siden fra Aarhus Universitet, blev jeg umiddelbart eksperigere eksempelsbordet ansat på universitetet. Jeg så også i kom i masterlærer og lærede forskningens grundprincipe ved at se Ilum og Stjern over skulderen afslutte med licentiat graden. Derefter var det nødvendigt for mig at komme ud i samfundet og så også i gør samfundet til grundlaget for min forskning. Så jeg forlod universitetet i januar 1975 og blev advokaten der forsker eller forskeren der driver advokaten virksomhed. Med siden af har jeg fra midten af 80'erne suppleret med verv som boligestommer. Mit forskningsområde har altid været entrepriseræt og personselskapsret. De to områder har ikke andet med hinanden at gøre end at det begge områderne er ikke lovreguleret. Og det vil sige, at regeltandelsen sker via rechtspraksis, domstolens praksis herunder, højestrettspraksis og gennem voldgivspraksis og så gennem den kontaktpraksis, som de agerelle parter anvender. Og herfor er forskningen og retsbedenskaben en ganske særlig rolle ved at indgå i et samarbejde med domstole og voldgivsretter og kontaktparter med henblik på, at medvirke til at skabe det rigtige og henstiksmæssige regel grundlaget for den aktivitet, der udspillede sig. Når jeg begyndte at arbejde med de to områder, var jeg stor til den eneste i landet, der beskæftigede mig med dem. Men jeg har med stor glæde konstateret, at der siden er opstået en omfattelig aktivitet, specielt på Aarhus Universitets jordiske institut, som i dag er det førende forskningssted inden for entrepriseræt og personselskapsret. Og når vi ser på fremtiden, så ser jeg hen til fortsat arbejde med udviklingen af disse områder i nær kontakt med Aarhus Universitets jordiske institut.