 În casă sunt nici cea mai mult timp de cea radio-ul acesta m-ar V, cu toanii, care se măna foarte bine cu casă Aveau această formă și același lemn De v-ar când radio-ul eram încurcasă V-au seama un cecai și-a zan de balingat Și pe atunci când m-ai băgeat, chiar dacă v-uri adicilor Asta n-ai de să începe ce să repare tata Ati căziu' radio-ul înapnec Aș încurcasă-l în repar Mama nu se refere la relație cu tata Au relație exemplară pentru că citesc multe când se stibulă ceea cum vreți Ceea ce reparați acelele sunt lucrurile care crede mama că nu mai pot fi reparați Apoi orice lucru poate fi reparați într-un fel sau altului Unciul Victor e doctor De-aia crede că lucrurile pot fi reparați Un doctor optimiză Ce-am se spune mama că se întâmlă destul de la E destul de la Mama spune că unciul Victor s-a plăcut doctor Ca să o tină veșnic în viață pe maia făsta Adică pe străbunica Și tot de aia Acesta toată maia fără în fiață Și ca să le intrasioase de acolo Merită o șansă mai mea Interesantă Mama e o femeie foarte destapă Și bine de înseamnă Care are tot timpul de tata Nu mai nu o fiul Victor e cinecolo Deci nu văd cum ar putea să o tină veșnic în viață pe tunii Unde da lupirele bantul pe mine Pentru că nici dacă am fost cardiolon Dar nu puteți să fac asta Pentru că nimeni nu poate să fac asta Pentru că străbunica E nemunitoare prin propleie Cu tel Dădeam tot timpului Unde ori mai dădeam o registră În vechi cu teapru adiofonii S-au cu povede pe vremea copilărielor mei Astea erau preferatele mele Povedstile pe Nici nu zic a nu mă deranțat, dar Cele mai nu și mai nu Îmi plăcea să-mi vânt cu poanele Și să schimb frebentele Din ce oamenii vorbeau Știi, reportaje, interviui Emisiune religioase, nu contam Cu câte rămai diferite, cu atât mă distra mai tare Era un fascinat De câte paradele sunt canarele acestea Pe care emit și dresc oamenii Iar când lucrurile se potriveau Când o o canală păreau să intersenteze Iar vociile străine păreau să comunice Pentru câteva momente Era ca și cum ar fi reușit să creesc Din probabil de frumos și de intelligibil Eșa ceva de genul Aș încerca să repare Chiar dacă e bătrâncii Gine coloc De ce să-l răcu mai bine? Să fi postiște? A vortu' reușite? Sicur la vort am răzăt Sucei s-o talastră, iar la naștere Cu putoanele a fost Vaccine mea pentru lor Mă cheamă domă, am 12 ani Și te-au să-mi faci un mod O să te cheme necredincios Aia ca mama nu mă las Unde că îl încă sunt prea mici Că nu am subțin niște mămâni Ca să îi deați până lucrur Pe care o să le regreti mai frușiun La pec, cum o să regreti faptul Că mănâncă frâine și prea puțină alță Mănâncă toatâine Te văzocumentez Înregistreți unui urc de chestii Pe care o să le poți folosi Am vrut-ul foarte bine Ideea pentru micruziu Am auzit undeva Că budiști cred ca avem un număr finit de respirații Și un număr finit de gusturi care ne plac Și dacă economism din gusturile de la mâncare Și mâncăm cât mai puține lucruri Cum ar fi doar Acunci poate unul mai multe gusturi disponibile Pentru celelală Azi de mine, atât, Am înregistrat ceva super tare Care mă face să mă simți foarte nostaliu Chiar dacă am doar peste de cea Ideea pentru micruziu Oare cu cât ai mai puțin discernământ Cu atât ești capabil de mai multă nostalcie A trebuit să o ducem la doctor Am dus un hospital în a trecută Am internată, i-am făcut toate analizele Au plinat o asistentelele la prin spital În caule acolo Trebuie să le coasă E de la... Citele la FAT-ul la de trupei A trebuit să se buce din club asta de casă La 15 canele goală i-am trecut O dată cu o mânia mare Adică exact în anul în care Historice ți-au unit în cuge și în țințiri Devenim de o singură țară dodoloată Așa cum știe toată lumea care a fost la școală Sau cine n-a fost la școală Știe de la televizor, de pe autobuze Din interviuri, din discursuri, din concerte Supermarketuri, hypermarketuri Și de la toate festivalurile și trăbăturile publice Dedicate centenarului, mari uniri în acest Aaaa Eu a străcuniții, așa că trebuie să calebrăm preună Și cum Victor, centenarul și străcuniții Asta dacă nu cumva moară în somn Un fix înainte să facă o singură Cuma m-am audut-o pe mama, că i-a zis lui tata pe mașină Când mă frefăceam că dor Ca să nu-mi spune tot timpul că trebuie să dor Doar cadourile de... Pentru că mai că te-a trecut să meargă La-n mormântarea aia cu bătrânelul ei Și n-a opcat să se vadă Dar puteam să mergem și noi, doar e super Băinsul aia cu cimitirul I-a propus să mergem Vezi faci cadourile mement o mori, nu? Da! Descursiei cu înghețata I-a zis mie după Că vor umbezi de la noi sunt mai civilizat Că nu-i şi-mi fi, cașa, ghiare Poate de bine cogătorilor S-trebunii că este foarte miloasă Și iubește mult vor umbezi De-aia şi-mi zice Vor umbezi Pentru că noi veşti de aproape la fel de mânt Ca şi pe ei Da-i zilni câtă bucate din franțele Plastrătă o părimidează În cucăţele cât mai gare Şi răpune pe terbat Hai dreptar! Dacă ne-au plăcut nici vor umbezi Nu şi şi simplu nu ştie să trimească Hai nu ştiu ce să zic Uchiul Victor i-a dat alu trecut Nu şi pre-rexona şi m-a povestit de 10 ori Ce caz o minunată a primit de la el? Oprez să l-o murrexona Nu, nu, mai are de-a nu crecut Dă nu-mi foloseşte Să face economie Mără de cât de tipologie Şi nu numai Faci şi terapie Şi şi şi e foarte bine Ce te întâmplă la unul ei I-a gătit cât de asta Şi e o inteligenţă Emotionarea de depună Pentru că semn cu ea M-a scure tot timpul că simt şi gândesc ca un om mare Mai elizeşte doar dissertământ Dar mama l-are Şi dacă spune că ceva nu-mi se acă Atunci nu-mi se acă Bine, mă se acă Şi de depună pentru ea Că nu şi fie şi nici nu-mi interesează Cu ce mă opţi şi gândesc şi de fiecare dată Când spun ceva inteligenţi Singură întrebare pe care o... Că ca s-o îngrijesc la mesuri şi Că dacă aştepţiu şi-ar vedea cu minda şi şi o M-e puternică şi deşteatră Mă înseamnă că mâneşte toată lucrurile Să şi înţi în ţilă S-ar şi înţi în ţilă Da, să fie ca douliei măşută Ai bine, state Şi o lecsona Da Mencuna că e o ţilă Şi o lecsona Dar e sigură că vrea să audă că e utilă Poate vrea să audă că e... frumoas Aştuta, încercă să zic ceva de gelul ăsta Cumva Că de-ai după modă, de-acum, 40 de ani Dar da Mă niciodată e ţilă Să-i lecţi pe toate astăzi? Nu prăstii prea mult? Nu, crede-l chiar că mai încap cateva lucrurile Că are distrindă mântul Că e uneruase Ha! Ceea, chiar e Cu borumbeni Vare, că e plină, recanduare şi culoare Că e inteleaţă ca o bună Că-i şi toare Că e bine, făcătoare Că e penecătoare Că e nemuritoare Deşi şi există şi nereculate M-ai putea să-i recinţi străbunicii De ziua ei O M-am un rigro dat Dar e străbunicii pe care Vreau să o minţim că le are Pentru că mama Să nu simtă Că mergem la centenar Fără un cadou pe măsură Pentru că şi mama La fel ca şi străbunica Crea să mintă Nu să mintă Să se mintă C-a făcut toate forturile În cască moare De fapt, nu în cască Şi pentru când moare Deci nu ştie altă odată Nu m-am zis E destul de complicat În literatura noastră odată Este complex Are mai multe ori Acum şi o poezie O poezie obisnuită Fumoasă despre care Intenţile străbunilor Ca o odată S-a poezit obisnuită Ai fruite? Da S-o prim la benzinărişti Te rămunectona Şi foarte inteligentă Spune Da, şi talentat Da, şi vreau să-ţi facă potge Nu Nu mă surprinde Care auzul extrem De vine dezvoltat Şi simţi literal Da, cred ca ar putea face un podcast foarte mult Da, cred Dar ar putea să exerseze puţin Pentru podcast Da, ne exersezi Registrez lucruri şi te Da, ar putea să exerseze mai mult Inclusiv Pe partea de stil Să compună Tot felul de lucruri Da, tu m-ar fi odată S-au maşit Nu şti pot scrie la comandă Da, n-ar fi mai bine Să-mi alege eu subetele Dacă spui ceva la comandă Minţim Atunci vinciuna n-o să-mi roată Sunt pentru şi talentul Cum ai povestit voi Că se întâmplă pe vremea comunistilor Sunt plictatură Nu şti o gândeşte de fi Cu doar aici şi cernământ Şi până la urmă nu trebuie să minţi Trebuie doar să spui adevărţi Despre străpunica Despre cât de lunată E străpunica Ar fi ceva să avem Ceva până mâine dimineaţi Să o trezim în loc de la mulţi ani O da Cum fai tu? Dar trebuie neapărat să mergem Dacă nici voi nu vrei să mergem Şi nici măcar ne avem ca două De ce trebuie să mergem? Păi, dar e străpunica şi o sută E un număr nu Nu te poate să nu mergem Şi mai bădută atât ala Că apucă radio, îl am Cât şi pentru tine mergem De fapt, mai mult pentru tine mergem Păi, două mă te-i cucurat N-ai vizitul că Deci, to, dacă ai Despre cernământ Ai o magiu şi dacă Ai o magiu, ai podcast Ceea ce am început să compun o magiu M-am gândit să pun pe hârtie Toate carității de străbunicii Numai că nu mă putem Concentra foarte bine, de las cu-o multe Când am ajuns aici în casa străbunicii Totul buzia şi Nu ştiu, mă simteam caturi în radio Şi încercam, de exemplu, Să cautărîmă pentru Iubitoare Iubitoare Iubitoare Iubitoare O ţineau tot asa Să dawi p-o exemplu, să spunem Când încercam, să caut o dorimă pentru Iubită, m-am şi soție Oţie Nu, nu o să vă cel O abuţie Dar nu vedeți că aţi votat pentru Oţie Şi nici măcar noi rau nişte rime foarte bune Cagau de cele, mai multe orea Ceea şi partii de vorbire ori Asta e David Arte După cum am văzut chiar străbunica Care fost profă de muzică Și la care nu poți veni cu chestii scrise de mântuială, că te... ...gentrat din cauza sunetele oastră la pe care-i tot auzeam. Și de vreme ce nu-mi prea venea în cap decât clisepre, cum... ...harnică și primitoare, iubită mamă... Căstătoare! Atunci m-am potărat să fac cu tine documentare înainte să scriu. Să las canarele să meagă. Să fac ce știu mai bine. Să ascult. Să ascult vocea mame mele, și vocea datului meu, vocea unchiului Victor, și vocea străbunicii. Să le ascult bine de tot, mai bine decât să o asculta dievr-odată. Să le ascult și gândurile, și dorințele, și tot ce ascund iei de ubicei. Să le ascult când se despart, și să le ascult când be! Pentru foarte puțin, pentru că eu am auzut extraordinar de film. Pentru că mănând puține și puțin, iar zilea aceea le avea mai fin ca niciodată. Pentru că nu mâncați în nimic, ca să nu vomii pe drum. Limiste! Se registrează. Și n-am mâncat nimic tot drumul, ca să nu vomii trebuie. Exact ca ea! Întăia fost muzică, auzul fi, talentul ăsta l-a uzit, și apoi treaba asta pe bâncatul. Pune bâncatul. Toma se amână de ce? De ce mai multe? Un spital în care nu crezi cum îl vie de peste. T-au ferit posturi mult mai bune, un spital de mult mai mari, dar eu nu am vrut să-mi parăsesc. Îl bătul bine, știți, pe fonduri, e o echipamentele din Germania, a fost chiar eu, o vorbătună acolo, de trebuia. Te gândești că pentru cineva care însepe cu Germania, studii superioare, și un trecut atât de frutul de comuniști, e bune să ai de o puțin, ai de o puțin până. Da, dar sunt lucruri pe care le poți alege, și lucruri pe care nu le poți alege. M-ar fi cu care din punici mai semne. Pentru că cu muniul din iei, singur semne. Așa că de-au chineziu n-ai vizitate că noi se mănânc unul dintre muli cilor, să-și că-i continuă cu mai existența. Dar tocmai se mănânc cu unica mea. Deci, de fapt, nu străp unica lui. Poate, chineziu, au avut și unică marjă de eoare, și de generație. Să mănăm mai ales ca mâncare și la uzi. Eu chiar nu știu cum este. Nu m-am pune scopire pe toți. Rosnare, cum să-ți fie greu să stai în seama că comuniști și... Alo? Nici nu știa cum să m-ai explic ceva atât de evident. Așa, Clou? I-am zis direct, mărmico, mănâncă, mărmico, deschide curița. Știi că e important să mănânci. Mi-am propus să țin gura închisă. Toată ziua, preziu acentinarului mi-am propus să țin gura închisă o zi întreabă. Eu vor să... Eu vor să... Resultatele alegeilor n-au cum să-i oasă. Foarte bine analizări după cum bine știți. Mama este foarte bine. E foarte sărătoasă și... N-aștere și a vor doar cu astea mă ocupă alte lucruri care țin de polip, fibroame, de mame nu iu, de mame nu mă ating. Deci doar două posibilității. Unică pagunistă sau unică legionară? Pentru că poate ați iau bună rog pentru nici mai puțin cate voci. Dar eu nu că s-au legionară. Am reparat mașina. Pentru că era că am strigată. Și gândeam să dăm la ramla de la toate gropile din nenorocita asta. De zahar, ca pe remuri, un drum frumos de patrecia peste iarco ca peste un vâr de zână verde. Mi-a avut care l-am făcut. Zice ca alt decrișit. De la arde. De fapt, fire la alt decrișit. O farc să se gântească la... Iar e vechi. Asta era mașina. Aveam un hreit bios la motor. Era ca un miracle. S-a rezolvat imediat. Și atunci n-am făcut de cât să conduc. Mă-l-uzumit. Îmi place să conduc. Îmi place să conduc. Nici hreitul nu s-a mai uzit așa. Nu a fost foarte bine la spital. Și analizele au ieșit foarte bune. Ca un fel de miracle. Așa că vă mulțumesc pentru tot. Pentru tot. Ajutorul. Am știut că de asta apărus acolo, bărbatul la tânăr și frumos. Ca să mă ajute. Mi-am tins. Așa. O mână, așa. Cine și bună. Aveți o mână foarte bună. Ceea ce-ați făcut pentru mama. Mi-arată că nu că mai există speranță. Sală a noastră. Spitalul nostru. Sală. Lemur și așa. Mai departe. Proclotită aia de la cuafor. M-a vă usit prost. Oculoare câtă nie. Oculoare cadre. Veceu. Și pentru asta vă mulțumesc. Ca să-a fost crinjă să-ai băceu. M-ai intrat Veceu în tot spital. Îmi place. Să aveți o amelie plentețe. O motanume de ale liniștii femeile. Oameni în general. Dar aici vorbim de femei. De ale liniștii. Mi-a luat mâna așa cu finețe și eleganță. Și m-a ajutat să trec pe malul celălalt. În fața mea se deschidea un alt drum. Și eu n-aveam niciun chef de el. Toată ziua sunt pentru unul la job. La școală, la venitații, la carate, la încleze, la tobe. Nu-mi place să conduc. N-aveam niciun chef de drumul ăsta. Și riskat să vă odihneze. Vor cum nu-i plac cadurile de la mine. Nu-mi place cadurile de la... De la Dumnezeu. Alo? Ca unde are de la Dumnezeu. S-a deschis drumul ăsta. Și am vornit pe el. Și totul era frumos. Ca într-o poveste. Oribilă. Alist în țara bimunică. Numai că gau rastă de ecolii prin care căteam. Adică drumul spre ea era plină de tot felul de lume pe care nu ne doream în viața mea. Cum ar fi? Plor frumoase, colorate, presărate pe... Câmpuri răsdate în baraj. Câmpuri pline de tuplexuri prosposturite. Şi maci, şi margarete, şi micşunele. Mie îmi plac plorile cu căio litteraj. Câș cu vântul muzică sau... Multă mizerie, multă sărăciie, mulţi de cunoaie, mirişti care vin o sa violeţă şi a pus. Moarte, păgar şi munşpătuţi. Mulţi mari de fişaţi mă răcizi. Şi de fapt nu, nu mai cumă. Mie îmi plac toate litterele. Ierau şi tranta-firi pasumaţi. Din aia munte dulceaţă. Ierau şi gerbere şi hortensii. Câmpul era plinte. Bunci, bunci şi penturi peste tot pe trum. Şi haine rupte şi cârtie higienică. Şi eu am decat din cece mai tare pe trumul ţa care vă ducea la munica. Îmi place să conduc. Ierau atât de origini cât nu mai potate loc scopul aceste cărături. Fecă e naştere, fecă e avort. Şi mai erau apură pe trumul ţa. Feţe. Feţe ture de oameni care n-au apucat să-i fulgeze. Să crească mari. Oameni din cremeniţia timpuri. N-ai tâa şi. Au prind de mâini şi m-au tras. E dacă le-ați pregătit un avastră. Sunt foarte limişnite. Şi aveţi o nume. Lândeţi o nume. Care mi-a făcut sens să stau în cadul celălat. M-am gândit că încă tot m-ai supărat pe mine pentru acunci. Dacă mă trinit așa departe. Şi eu alune cam din ce în ce mai tare. În cadul celălalt, la cadul cării am așteptat unicam. Îmi place să conduc. Alune cam şi nu avea de ce să mă țin copar şi erau tăiat. Şi înainta şi ne-au pus în strachină de toate. Sarmă luţem voi de varză şi sarmă luţem voi de fiţă. Mă mă libuţăm cu lap şi gozona şi mim şi le-am zis. Nu se poate tocmai la o sută, la un eveniment, atât de important. Brasnic. De fapt nu frasnic. Căsta se mai zice şi pe la ocazină foarte. În orice cas, un mare acude toate. Tradiţia trecutul şi moştenirea de la n-ai. Atunci tău vei ţi de asta cu Toma. El e talentat, e purat la suflet. Am făcut multe s-a felici pentru el. Lucruri pe care l-am şi făcut niciodată altfel. Cum ar fi? Am făcut nişte măcane, sunt pe furiş. Ştia că nu e lucrurul în ceva, dar... Atât a lucru poate să facă şi el. La urma urmei lumei din rămâne. Cruba asta de la tântul. S-a uitat într-untat la mine şi mi-a zis... De ce? Vă mulţumesc că ati respectat tăcerea despre hâritul ei. Despre cauză a hâritului. Şi ideea mă gândeam că poate nu peste... Cum să vă zic? Nu știu dacă m-am ar fi de acolo ca eu. Adică nu are nicio legătură. Că dumneavoastră este o simplă firmere. Iar eu, tita, mai doctorul. Cât că mai are nevoie de mine. Şi poate şi de dumneavoastră. Aşa că mă gândeam că am putea... Adică nu aș vrea să amestec profesiunea cu aspectele personale. Cât că am putea să stăm așa de vorbă, pendele tere. Şi între timp să mai şi lucrăm. La şterei s-a avut. Nu contează. Pentru el am făcut drumul ăsta, greu, la capătul căruia. Vedeam deja ușa bunicilor. Eram obosită după când era fi toată cau la zgă de iepure, numită drumulile țării noastre. Era capătul şi nu voiam de cât să stau cu formelul. Să stau cu el. Fuseți să-mi drum greu? Nu știam nici eu sigur ce mi se întâmplase. Şi să mâncăm toate bunătățile. Dar era o vabutoasă că suntem din nou între eu. Așa să rămânezi şi după. După ce m-am putut? După ziua drăbunică am vrea să zică că după ce m-am putut. Şi să fiţi unii. Să-mi frumiteţi acolo? Bunii. Am luat-o bună. Ceva lucrativ. Şi am luat-o s-a umbat. Ştiu, le scaperu. S-a umbit Dumnezeu. Mai degrabă la... Pumbuz de laşi. Daşi drăgă, laşi. Avem deja specialistul. În ce țării are şi avut-ul, nu? Să medica liţită de împatie, medicamentaţie şi justina şi-a şi părţină. Auzi? Dar să veţi că un chiul Victor, câte ce s-a arienat-o acasă, am dat şi fără voie între prezie post-partul din cauza unii procese. Din gynecologii s-a arbează în fieţ, da? E vărma de fibroame, de polit, de operaţii serioase. S-a întrebunit şi un omajul, pocare şi te n-am pus. Da. Ne-am aștus foarte puţin. Am fit mai începutul. Da, o dimă începutul. Da, e pentru mâine. E pentru mâine, la centena. Aştii, budicţia, tine-re. Să știi că mie de tine nu e frică. Frică. Frică. Frică. Mire şi am mâinie. Adică cine? Adică, da. S-o să ne mai întâlnim. Acum mergem. Eu n-am putere să gătesc iat. Văie ţie ştiasăra şi trebuie să mănânce şi ei ce mănânce. Mulţi, dar esti sigură că nu vrei să încerc să-l gătesc. Eu, ceva, poate ţi-ai plecează? Să aminti. Un vin bun. Şi trebuie. Şi pâine. Că eu astfel casem doar lucrurile pe care eu nu vă iau să reţine. Lucrurile din capălor pe care aveam... Inteligenţia emotională. Capacitatea. Taleriturilor. Ha, râmoşteli. Grăbdarea flămunde se le-au lupt. Cică o documentare honestă, relevantă, corectă, trebuia să cuvindă şi lucrurile pe care eu vă iau să le spună. Mai ereţia. Străbunica. Aşa că mi-am lăcut inima ghin şi m-am dus aia. Ia mai înregistreau puţin hârii să fie. Şi a fost... Străbunico. Spune-mi o poveste. Păi ce mai este o de poveste? Eşti băia mare de-acum. Dar nu mi-e zis niciodată o poveste. Dar ce poveste, Sflaţia? Nu ştiu, mama nu prea-mi să puni o poveste mai mult. Fabule şi chestii educative. Îi normal. Nu ştiţi să găteşti. Nu ştiţi nici să-ţi poveste. Merge. Dar să nu fie o poveste de copii mici, da? Nu. O să fie o poveste pentru fete mari. Cumprinţ, frumos şi mângru, care avea săncele verde. Albastru. Verde. Dar ce era bunat? Nu doamnirea bună de verde, că era bunat. Nu, nu avea săncele verde. Nu. Era sănătos. Era singurul sănătos. Şi friţul ăsta, şi friţul ăsta, era cât de frumos. Încât atunci când îl vedea Din glasurile tinere lor vedea Şi au cele mai frumoase Când s-a desfis Şi-au început să cântă tinere. Şi pun eu poveste. Poţi mai să te rog, nu mai poveste asta. Să zic, mă. E friţul ăsta. Drauna Sonia. Dar. Pe trupuri nevinovate pe ziul până. Dar. Nu şti nici n-au văzut şi nici n-au auzit. Că s-au întăplat acea patruşuri. Nu era copil. Ştiu că tăzucar n-a fost la Murgureşti. Când tăzucar doar poate când o ținute ducatim Scriţe de rat, ucir. Sfântătine. Vreau să întâmpli, dar... Asta nu şi adaţi, mă. Pentru că problema e aţa şi budiştii sculte. Normal ţa este un păcat. Uşer, nu ştie am. Uşer. Văi? Aş vrea să întrebă la cita. Ce? De ce au făcut toate astea, legionale? Timpura, Toma. Timpura, pentru că erau fascişti. Eram ameni cruzii şi laşi care îi unau pe cei care nu erau ca ei. De ce? Ar fi ca şi cum noi. Am vreau. N-am vrea să cunoaştem şi ascultăm, să înțelegem. N-am vrea deloc să fim în aceea situaţie. Şi nici măcar în aceea şi țală. Cu cineva care le pace şi gândăşte cu totul altfel de cât noi. Cum ar fi străpunica? Să știe că se meni multă cu el. Cu cine? Cu Tantuca. Super! Ai avat tântul şi şi cineva bunicul cu care este. Păi te-a gandit şi ne-a făcut tineziu. Era la P de a fric şi de mersunat ca tine. A fostul legionat? A fost un om ignorant poate. Era la P de a fric şi de convins de dreptate a lui ca tine. A fostul criminal, au râd fasonii pentru că erau masoni, au râd evreii pentru că erau... Că sunt batrări. Nu. Şi doar pe cei care sunt. Şi nu-i urăs pe dezamăcire şi frustrare, pe care fantasezurilor că le urmă lureche. Când de munci de tare e nevoie ca să priceapă. Că le urmă lureche... Uuuuutzer. Că sunt fascistă, legionară şi e, da? Şi cum e şi şi tu. Pentru că tu e şi care are nostalgia, care spune poveştiile cu soarele spânt, care cândă... Hai de finte, în loc de la mulţi ani, puteţi mai vântare cu gomul şti. Care au confiscat casa legionarului şi iar bulului de taigăt. Înțeleg, atunci. Dar acum? S-au nu ştiai că cei pentru care-i votat, s-au ruralitat şi toată puterea sunt tot ei? Ştiai sau nu ştiai? Pentru pensie. Pentru că mi-au promit banii plus la pensie. Nu oricum a fost o munciună ca şi salariile din sânătate. Dar nu ştiu ca să duceam uite mamă, dar e foloscut la spitalul infirmieră o femeie. Dar acesta mi-e nevoie puipul de banii, aia? Aia. Şi să fii ciunitia în casa. E lemnul de când ne iubim noi între noi. Voi, înțelegeţi? Aja suntem. Adică, mutul când i-am dat că... Dar mi-au vrut. Dar mi-e vrei de la maturile avori, cum au scris pe eluşe. Adevărul iercă, adevărul iercă, după ce am auzit ce s-a întâmplat, eu n-am mai vorbit cu tătuca. După ce a ieşit din puşcărie, pentru reele pe care le-au făcut legionarii. Pentru că, dar, zăbite ridile. Şi de-asta şi eu, eu înțeleg, că şi eu am fost înără, şi eu am fost înversunată pe tătuca. I-am spus chiar, de fanţă cu mai multă lumei, am spus, nu poţi să cred că ai făcut în parte. Nu cred că o să mai pot, nu mai pot discuta blodată. Şi n-am mai vorbit, fost uşor, că tare urăţiau te-au dat. Am şi visat aşa. Ai de să lăsăm trecutul. Suntem aici, cu toţi împreună. Atunci, de ce povesteşti cu Toma, poveşti despre Zelea podreară? De ce câţi când, de ce legionare? Am nascut de nou frumos, de e gormat, m-a fost făcut. Ai zis de perfect să-l îndoasă. Da, da, da, da, e sau nu e. Sine, de ce câţi? Sunt pace, e bătâne, cântă din nostalgie. Nostalgie! Pentru nostalgie, trebuie să mânceşti, să exercesc o tine, despătaţi, atânaţi la fintele, de când legeam atorului, cu maţele făşunate şi urgâtele. Poplorul patru şi urg, povromul. Despre de vădura, astfel, pămâra, şi copilul lăs, mai ne-avem. Nu mai şti. Şi eu să te ajuteţi a inteşti. Sunt pace, e bătâne, a fost internată. E ziua ei mâinte. Rău toată să-i aduc aminte. Ai gata? Acum astăzi, doar mişte cuvinte. M-am aducat ce şi nu minte. Învrat cineva nişte plăcinte? Draga, e că tu n-ai mai văzut câtă tucare, că îi cânte, cele câţi a făcut cu evlavie şi cu nostalgie. Nu mi-a ducat ea, o zicea de crime şi teorol. Şi văd, câţi a idaţi, te-am aducat. S-a ducat, ț-am ducurăţat. S-a ducat ce crede-ai ea? A meniţat ce ţi doreai timp. Şi tu nu ţi doreai aia ţinele ţi Sfântă. Ce mă la liniştică? Un dosar bun, o situaţie bună şi nepătată în retubblica socialistă România. Viseai să câţi tare cânt de cele legimului şi îţi schimbi, ii te-au puniţi să tredai muzică cât mai departe şi cât mai înşoptă, din cauza tetei verzi de la dosar. Ne-i cert, Dena. Ășa că toată lumea s-a dus la buncare, dar nu puteaţi să dormi. De fulg? De fulg. Te dor părţi, s-a mea, ceea-i infirmiera. Pentru că trebuia să scriu o magiu şi auzeam toate scomotele astea, așa că am așteptat până când au dormit cu tăuţii şi am început să ne gândească în linişte. Şi avea atunci îmi prins portul Sfântă în linişte. Nastus cu vocecare. Astus în cap. S-a poate a fost învis. S-a poate că a fost altceva decât un vizdant. Eu am înregistrat unui. Pentru că în ziua ceea-l aveam ause-o mai fi înca niciodată. Pentru că mai trecuse-l încă o zi în care nu mânca să vivi. Asta e ceea ce n-a spus. N-a cântit. N-a cântat. N-a văzut să văzută bunică. Dar cum v-a făcut ceva altceva decât să cânte, să gândească, să viseze. M-a lăsat să înregistrezi. Stăpunică. Trebuie extrem de deranjante pentru o lăche exersată și delicată. Chiar și autobusele scotu-ne o niște sunete așa foarte neplăcut. Ca niște părțuri. Autobuz de care mi-a ducă astea. Autobuz nemțesc. Dinălapun. Blasă la cea multe. Te dea mișcare via nuial. Se auzea ceva așa ca de... Și eu am crezut că sunt vite acolo. Băgat vitele în autobuz. Când am ascultat mai bine, eram studentă la conservator. Veniți să-mi vacanță la mânca și tătuca. Și când am ascultat mai bine, un autobuz, totul era băzit de nem. Și am fugit fără să mă gândesc în casă. Chiar aici am luat-o cuine proaspătă. Ti-o bine. Am luat-o și m-am dus repede la autobuz. M-am gândit că, chiar dacă nu, ca pe plin plasă o părămiți am mucățe legale. Era proaspătă. Bine, proaspătă se poate. Vem bucățele care nu se risifezi pe jos. Mă ții să uita o rătlă. Medită Ceau. Așteptau pâine. Eu nu ce mai întrebuie mi-a acum? Mai bine lasă. Stau acasă. Am ce să fac? Am de cine să-mi grijă? De or îmbeinei. Nu m-așteptam eu ca broscaria aia, să aibă așa, să arma-le bune. Și să-l mă nu țevoi de viză. Dar aveau și am mâncat. Eram cu veneția. Dar am s-a provizoriu și apoi m-am întors. Nu-mi place hâritul avionului. Mi-e nu-mi plac țările străine. Mi-e-mi place aici. În țara mea. Între grani țele mele. Pâie statuie să fie clar. Cum am citit eu peste ceva timp că în franța o fată, exact ca mine, le-a dat de mâncare și danilor. Și ce crezi? Îți au împușcat-o. Și după aceea, după ce s-au terminat toate, franțuși i-au făcut statuie. Aici, la noi, unde suntgele eu, face o sute de ani. Iar eu nu vreau să eți din ea. Am văzut granița, am auzit hâritul avionului, am înțeles despre ce vorba. Merci. M-așteptat tătu ca să mai stăm de vorbă. Nu i-am cerut iertare pentru o treabă pe care-m o chestiune confidențială. O să ajezate pe un câmp mare, verde. Se vede și granița o liniă serpuitoare. Parcă și ce e dincolo de aia e frumos. Parcă se amână puțin cu ce e aici la noi. Noi e cel mai frumos. Că la alții nu e așa. Că la noi, verdele e cel mai verde. Și floriile mi roți cel mai bine. Și oamenii sunt mai harnici, mai cum se cade. Și bărbații sunt mai bărbați de cât pe la alții. Am nița cochi mei, gândesc că o fi bine și dincolo. Cor fi și acolo lucruri frumoase de văzut. Și când de ce? Acuma chiar că m-a luat așa o curiositate despre cel fel de câte cior fi de acolo. Pe dincolo. La cât doar mă crea bine tu. Dar o să le simți mai doar, mi-e tutură ziua ei. Dar a fost la spitar, mă poți zic că așa mă arembe de și tu. Super, super. Atunci vei nu mai trisea bine. Iubit de mamă cu mică. Să știi că mie de tine nu mi-e frică. Iar adevărul mă face să mă simt mai viu. Așa că adevărul am întrăznit să-l scriu. Eu nu credeam să întrăznesc să spun ceva ce tu nu spui, dar te iubesc. Dar te iubesc. Cu toate căni. Votesc că și n-ai răt, dar e să înțelegi. Cu toate chești ca stratuare. Cu toate că îndorința ta cea mare de unire. Mai multe ai scos pe toțec trei din file. Căci unire cu forța nu se poate. Căci unire cu forța nu se poate. Deși poate că ai pe undeva treptate. Și unirea ține este bună. Dar doar atât timp, cât nu-i, niciună. Și apropo de adevăr, vreau să îți îți spun acum, când te fornește un nou drum. Și înainte să rătăcești confuză prea departe, am auzit-te la un doctor că hâritul tău înzeamnă moarte. Și apropo de adevăr... Îmi place de bine. El ce seamană cu mine. Iar eu o să traiesc prin tine. Bumi. Mine și cu tine sunt aceași parte de vorbire. Ai făcut o limbă de tot căcatul. Căcatul. Căcatul. Căcatul. Căcatul. Căcatul. Să întenar. Să-mi pun o dorință. La care nici eu, nici mama, nici nimeni înseamnă. O foarte mare poftă de mâncare. Și-am mâncat ca soare. Să arma lepoi de parte și poi de fiță, cozonar și murături, colibă și măzline. Pâine, nu! Pâine, am dat-o porumeilor pe toate. Am bort ca și un bar de vin pe care mi-l-a dat în când viplor și care mi-a zis că din gând în gând e bine să-mi calci regulile și să ai curat. Curași. Pentru că am miscărat și eu puțin cota. Am mâncat, am băut într-un preună poaime și punctul Victor. Și pe o doamne vimele de lastiteamă care a pus-e sigură de Străpunica când a fost internată și despre care punctul Victor ne-a zis că Străpunica a zis că neapărat o chemitate la multe tare. Și apoi am mers acasul. Acasă la noi, nu la Străpunica. Acasă la Străpunica am fost doar eu. Ca să iau radio. Așa că a zis Victor, să-l iau eu. Și apoi am mers acasă la noi în oraș. Și m-am pulcat. Și era foarte limștă. Tata n-a reușit să repare radio. A zis că m-a înceapă. Și dintr-o dată mi-am dat seama că nu mai aud lucru. Că nu mai pindeam canarele. Că nu-i mai auzeam pe ceilalți. Că nu mai auzeam vocea mame mele și vocea tata lui meu. Cred că de la toată mâncare aiam. Ceea ce înseamnă că am avut retate cu teoria mea. Și am încercat să mă timp de la mâncare două trei zile, dar auzul acela special nu mi-a mai revenit. S-a întâmplat altceva. Pentru că nu-i mai auzeam mereu pe ceilalți, am început să mă opim. Am citit undeva că cercetătorii nu știu care au creat o cameră a necoidă. Da, așa se chiamă. Așa se chiamă. O cameră ai că repereți, absorb 99,99% dintre sunete și pentru că nu auzi nimic din afară, atunci auzi totul din tine. Deci tot ce auzi ești tu. Și că oameni nu mai suportă chestia asta după doar 45 de minute. Că o iau razna și vor să iau să. Efectiv, o iau razna. La mine nu a fost cărășat era picat. Știii? Radica naliga de comparație. Dacă te-o grușeamă din asta, mă gândesc asta repunită. Deși a fost propă de muzică. Era foarte rigura să și cu dramatica. Cu exprimarea în general. Vineam unul la exprimare corectă și frumoasă. Dar totuși m-a ut foarte bine. Nu mi-a ut pătăile bine. Tu l-o știoară. Nu mi-a ut regile evolvorosind de tot ce au. Ideea pentru mai bine. Nu gândesc că dacă o să fiu atent la mine. Dacă o să am grijă de tot ce se întâmplă între grani cu cele corpuri unei cu multă exercii cu multă mâncă și cu desercământ. Acum o să reușesc frumoasă fac ca toate sunetele astăzi. Toate canalele mele întredoare toate focile din mine părinții și punicii străbunicii și străstrăbunicii și toți celelalte bine să se harmonizeze și toate celelalte. O să reușiți ca toate celelalte.