 Efter Kristinas utmärkta analys av reglerverk eller lagstiftning kommer jag nu berätta lite om de faktiska konsekvenserna som dessa bräster får för Savanbygden, renskjuten och deras familj och därför även samiska folk och samiska kultur i stort. Men först vill jag tacka mina kollegor som jag också ser anges här på bilden från SSR och från de tre Savanbygderna som har varit delaktiga och kollegor i Järvväget här. Vår forskning i den här bilen har adresserat ett särskilt kunskapsklapp, nämligen förstå helt enkelt vad du faktiskt i konsekvenserna blir. Routine i Sverige i dag är ju ett lagstift till att försöka förutspå konsekvensen genom det vi kallar MQB, miljökonsekvensbeskrivningar eller miljöpredömningar. Det handlar om att förutspå, och det är väldigt sällan att man följer upp de faktiska effekterna. Det har hittills inte gjorts någon IPS-forskning som försöker förstå de faktiska konsekvenserna av redan etablerade brygera. Det är det vi har gjort i det här projektet som jag kommer att presentera. Dom-analyser som görs, skulle tidmässigt svär i dag, och dom ägs ju också av exploatörer genom förutsatsa konsulter som anlider sig av exploatörer. Så där finns ju också ett eget interesse i vilket slutsatsas som dras, och därför är det också intressant med andra perspektiv i frågan. Och vi har också tidiga dokumenterade i vår forskning, en tydlig brest på kvaliteten i dom-analyser som görs, så det är miljökonsekvensbeskrivningen. Vi ser en bild här, en artikel i DN som vi kommer att nyda samman med att dela det jag säger nu, presenterades i släpptes. Det handlar alltså om tre färska fallstudier. Som jag sa så tänker vi att nyhetsvärdet framst är att det är första gången så vi dyrvider forskningen i en pierska undersökt och faktisk konsekvenserna för regnskyddet i Sverige. Vi har två fallstudier, två gruvprojekt som vi har tittat på, och det ger oss möjlighet för att belysa både konsekvenserna av aktiv gruvverksamhet och efteråt, efter att gruvverksamheten har lagt oss ner för båda skogsregnskyddsstudier och fjällregnskyddsstudier och vid ett dagbrott och under jordig skruv. Och nyttnyttarna har fler fall i den här situationen. Två fallstudier är ju att det ger möjlighet att extrapolera lite grann och ställa frågan. Finns det tendenser i båda projekten som gör att vi kan spekulera ett liknande resultat skulle uppstå i andra fall i Sverige? Och så när det kommer att visa så ser vi återkommande saker, uppbrevade konsekvenser i både fallen och därför kan också föreslå att det börjar relevans för andra fall i Sverige. Det första fallet då, det handlar om gruvan i kavningssvara, alltså en aktiv gruvare i Norrbotten. Det är ett dagbrott, järnmalm, alldeles som blivs där. Det är påverkan på samings skogsregnskyddsstudier och vi har specifikt undersök konsekvenserna för monio samerby. Jag ska säga här att vi har begränsat oss oppressors skäl till att fokusera på vissa företag, eller vissa påverkar på vissa samerby. Och det är såklart så att andra tilliggande samerby kan påverkas, det har vi inte har möjlighet för att belysa. Det är ett nybildat bolag som drier verksamheten, hyfsat nybildat Counties Iron, som tog över verksamheten efter att Norrland resources gick i konkurs. Och det gör ju också ett fallet här lite speciellt, för det ger möjlighet att förstå de dilemma som en samerby har fått hantera i en autasförhandling med gruvbolag. De samerby valde ju som många av er säkert känner till. Jag försöker förhandla en autasförhandling med Norrland och konfronten över inskommelsen. Men innan den sinirade just då gick bolaget i konkurs och Counties Iron har inte tagit över det årtagande. Så i dagsläget finns ingen avtal kring ersättning för den faktiska skadande. Miljutillståndet är högst genom granskningskommissionen, och vi vill också göra det i lite speciellt fall. Men jag tänker ändå att konsekvenserna, faktiskeffektarna på marken, föreinskudarna, sker ju oberoende av hur tillstånd kommer tillstånd. Det andra fallet är gruvan i stick i området, det som ofta kallas stigernjok. Och det är då en nedlagt gruva och kopparasing som bröjlstad av boliden och verksamhetenlastningen i 808. Här är det samerskredd och renskyddsum, specifikt att de vill ha minne södra, bara smaka. Gruvverksamheten ligger på sin vår nästa samerby som bedriver samre enskyddsum. De vill ha minne södra en del av området. Påverken på dem som vi har undersökt. Här är det en underjordig gruva och det som är speciellt här också är den vägen som vi ser här på den egna bilden som går över fjälltrenget. Det anlars just för att möjliggöra bruvverksamheten. Så här har vi exempel på omfattande följdeffekter av en gruvverksamhet inför sluttryra väga. Jag kommer åter och kommer till det senare. Det som är speciellt och unikt i den här studierna är också det jag möjliggör för att belysa långtidseffekter, alltså konsekvenserna upp till tre eller mer än tre decennier faktiskt efter en gruva har lagt sig ner. Det jag också vill säga här är att ni ser på bilden ett sätt lite bild av området i dag. I damman efter att gruven lagt sig ner. Ni ser, det är svårare att se, men läggs ner till vänster. Ni ser parkeringsplats i den gamla gruvenrådet där ni får en intrygg av den turist tillströmning som äger om. Det är ofta och mot hundra bilar som parkeras där över natten i sommarperioden. Och sedan vägen här visar de plåkandor som bildas när vägen plågs upp på vårkanden. Det ser väldigt vackrad ut som turist, men det är ett rejält hinder om att ge effekt för regnskydden, utöver störningarna, så beskriver regnskydden. Och det har Nikas också, visar att vi har sett i media, att det ger stora problem när regnkalvar till exempel faller ner på vägen, omkommar och blir rådda från sina funvarier och så vidare. Det som är lite spännande här är att jag kan koppla till Kristine's presentation. Hon nämnde ju antagen av samma existent som ofta ligger bakom myntighet, så de stås praktiskt när man ger en ny tillstånd till gruvor i Sverige. Det är båda, det här projektet har marknadsföruts utifrån just det antagandet, att det går att samma existera gruverksamheten och regnskydden. Här ser ni något citat från ansökningshandlingarna, som är konsekvensbeskrivningarna, samma postånden kan man också hitta från 1960-talet när Boliden skruvar, skulle etableras i stikande området. Och som ni kommer att se här senare i presentation, så är verkligheten en ganska annan för samarbejderna, när man samlats till deras kunskap om de faktiska effekterna. Väldigt kort om forskningen som har genomförits i enligt det vi kallar deltagande aktionsforskning, det är en etablerad forskningstradition, också internationellt, som syftar till att belysa hur berörda grupper påverkas, belysa deras kunskap, och det som är viktigt här är att man jobbar tillsammans med dem som berörs av en verksamhet. Och det är enligt forskningsediska principer, och det ser skillnad när man jobbar i en UFO-kontext. Det är dagen långt gången, långt borta där man kunde flyga in extrahierkunskap från en UFO-grupp. Idag handlar det i till forskning om att jobba tillsammans med dem som faktiskt berörs och har kunskapen, har rättigheten. Och ni ser här en liten lista med data-källorna, så jag kommer inte att berätta i detalj om det, men syftar det att understryka att vi har jobbat 2 år här med en ganska omfattande empiri bakom presentationen här. Allt finns dokumenterade i rapporterna, som ni kan få tillgång till sen. Konsekvenserna då, i det första fallet, kan ni svara och förmån just samhälle. Handlar både konsekvenser för regnerna, bilismarkarna, ekonomiska effekter och sociala och kulturella effekter. Den här tabellen kanske kan kännas lite övervällande, men det är faktiskt just syftet att visa hur många och hur omfattande effekterna är för samerbyggningen i den här situationen. Det handlar om markförlustastitage för marken, men det handlar också om psykiske påfritt, frästningar, hod och påtryckningar och väldigt svåra möjligheter för samhällens ångar att ta över en kysterning i ny generation. Och många av de här effekterna fångas inte upp, som Kristina också var lite inne på. I den lagstiftet processen vi har i Sverige i dag, sociala och kulturella effekter, finns det ingen krav på att belysa, till exempel. I ett annat respekt, som inte heller text barn i vis, i miljökonsekvenserna, lysande som experturerna gör, och där det inte heller finns tillräcklig lagkrav. Det handlar om kumultieeffekter, det är nåt som Kajsa också kommer att komma till. Men här finns två exempel, det är skjut på benet. Den svarta området i mitten av kartan här omfatt är i gruvan, kan vi svara. Sedan finns det en störlingszon rundom. Sedan till vänster, det är mörk röda plemarchen här, det är i dag området som just nu finns på tal som ny vindkraftspack, som en vattenfall här föreslaget, ganska långt gångna diskussioner, ansiktshandlingar. Det som är intressant här är att det är just i ett my område som Samerbyn, eller som för Samerbyn är väldigt viktigt, och just det my område som Sambyn hade hoppat skulle kunna vara reservebede i sin förhandling med nåt än resources. Alltså det som gav utrymme att andra som tänkte att vi kan gå med på att gruvan kommer, vi förhandlar avtal, då har vi det här området. Men nu, några år sen, så kommer det nytt projekt just där som väldigt tydliggångt begränsar möjligheten och rörelsesmöjligheten för Samerbyn och förening. Det andra exempel jag vill lyfta helt kort, det förklaras väldigt väl tycker jag i sitt taget här av en rensjukare som gör Samerbyn. Nämligen, eftersom beides markar i byven råd påverkas så mycket så sker en undanträningseffekt av regnjorden till andra markar inom Samerbyn, andra årtidsland. De trampar ner höst och vinter markar på för fel årtid i situationstekken. Så det vill säga att kumulativeffekterna visar sig det stora dyla samerbygandsmarkar inte bara i det specifika området som jag tar här. Som jag var kort inne på tidigare så visade fallet här just effekterna med misslyckat avtalslösning för en Samerby. Till vänster här ser ni en lista som ger sammanställ med de konsekvenser som hittills inte har ersats alls för många samerbygjer, som ni ser väldigt många, det är markförlusterna, det är förluster av ena, lite utfordring och så vidare. Det som också är intressant är att sambygningen i det här fallet gick in just, man kan tänka man var egentligen berätt att följa förväntan från regeringar i lagstiftningen, försöka se gård eller samhällssystem här. Det var det som var grundtanken säger de. Vi skulle hitta ett sätt så i båda två förvara där. Men slutsatsen som skrivs här i andra, delen citatet är ju att det hjälper inte man blir överkörd ändå just eftersom rest skydd på samhällsgrader idag är så svag i dag och bolag i valdintet gör följa upp det åretagande som samtidigt hade handlat fram i Norrland. Så det som är väldigt viktigt att understryka här är att vi har en skyddare berattat för oss intervjuer återkommande gånger att man gick in i en avtalsförhandling till denne situation därför man inte vågade lida på att man kunde stå emot det politiska intresset för gruvverksamheten och på grund av det svaga rassliga skyttet som ens såg så här. Då tänkte man att vi har ingen annan väg och försöker göra det bästa av en svår situation och det är då den sitsen som de hamnar i. Om vi går vidare till andra fallet gruvan i stickamrådet då ser ni återigen en somering här i tabellform och det som jag tänker understryka här är att det som är intressant är att många konsekvenserna är de samma tre decennier efter en gruvverksamhet och det är fortfarande frågan om storstörning av biliskt bortfall redaktion i slagvikt väldigt försvårad generationsväxling för nya renskydda att komma in i renskydden för tre decennier kunskaper och så vidare. Så det vill säga att motsatt vad man ofta läser i officiell dokument och i anstyrningshandlingar då det inte är frågan om en återställande av området här. Det är kvar stor och kvarande påverkningar på de två samarbeten. Och det är ju då som jag var kort inne på tidigare mycket på grund av vägen. Det som i media populärt ofta kallas vildmagsvägen vilket ju för samerbygden i området är väldigt provocerande för som det sägs här i citatet under bilden till höger det är ju ingen vildmark. Det heter samisk kulturlandskap och var det genom att hundra den. Och det inaugureras i marknadsföringen från kommuner från lokal media och så vidare. Man försöker att ta området väldigt ofta helt ytterligare att det faktiskt finns en urförsnering i området. Det finns en mervarare och hur kan man ta hans syn. En annan aspekt så är väldigt spännande tycker jag också forskningsmässigt i det här fallet är att det är möjliggöra eftersom det finns en lång tidslinje här det är möjliggöra att gå tillbaka i tid och undersöka de historiska dokumenterna jämföra med vad trodde man effekterna skulle bli då på 1960-talet och hur blev de faktiska konsekvenserna och det som vi har hittat här när jag har varit i riksarkivet och gräv ett historiskt dokument är att startens experter på 60-talet gissade på en som ni ser här en störning från vägen på 100 meter från byven på 500 meter vilket är lånt under den faktiska störningen som savnbjörn har upplevt som ni ser här 1,5 kilometer, 10 kilometer och det är ju savnbygds egen kunskap som vi dokumenterar här men den understötts av även natur och videnskap i forskning till exempel från kollegor på SLU så en viktig insikt här är ju att vem som hade kunskapen det var faktiskt samerbjörn för när man läser den historiska dokumentation så ser man redan på 60-talet då föred såg och vid den mindre södra samerbjörn rensköterna där föred såg väldigt noga väldigt exakt de konsekvenser som vi nu kan dokumentera faktiskt kan bli i verklighet och då är det ju extra trist att Kristina också rener på savnbjörnens traditionella kunskap här så låg status i tidsdragsprocessen av de stora förhandlingar idag och just efter som savnbjörnens tilltagare så ofta missbrukas i miljöbedömningsprocessen här på höger hans sida ser ni två citat första från Vilhelmina Mineral som är det bolaget som nu försöker eller har lagt fram förslag om att öppna en ny gruva i stigamålet där de säger deras miljökonsumtionsbeskrivning beskriver samma byn och det kan de göra eftersom de har haft med savnbjörn i deras process för några år sedan men det som framkommer från savnbjörn själva är ju att de har ansågat att de blir missbrukade i processen det var en total värdelös miljökonsumtionsbeskrivning och motsvarande alls till perspektiv som bolagen försöker framvisa och därigen lyftat de stora problem som finns till miljöbedömningsprocessen i dag och det begränsade inflyder den savnbjörna här så jag ska försöka avhånda och det gör jag helt kort och jag ska känna många av de här argumenten behövs ju fållas ut och jag hoppas att ni har intress av att läsa våra rapporter för där finns alldeles i större detaljer jag tar gärna fråga nya och sinare men i kort tid om man ser på de två fallen samlat då ser vi de faktiska konsekvenserna i både stickamrådet och i kaonisvara långt överstiger de effekter som förespåttes när man sökte om tillstånd när man planerade inför verksamheter och det har inte varit frågan om samexistens inte i den mening att få nedre inga att kunna bedriva sin verksamhet med respekt för varandra det vi har sett här har ju nästan varit motsatsen för det andra så är det frågan om att den ekonomiska ersättning som man har är bygd i samhällbygden lånt under stigande faktiskt skadan i kaonisvara fallet har det ju varit nästan ingen ersättning alls och i för stickamrådet det fanns en viss ersättning men väldigt begränsat på 60- och 70-talet och som jag vinner på en missbrukande samerbygdens tilltagande i bedömningen så för avråden där så tänker jag det lyftar frågan hur kan detta till lågas ske i en radsstart som Sverige gruvande i stickamrådet var startningsprojekt i språkningen det var starten som tog in sig i tvivet stötta sysselsättning i området och i kaonisvara som jag vinner på då är det en misslyckad avtalslösning till stor del framdrivet av det bresten lagskyttet och därför samerbygden indivå går det gå till domstol med förslutningen för handen fram med lösningbolaget Tack för verksamheten Tack så jättemycket Rasmus för en klargörande presentation och vi har ett par frågor om den här Det är först ingen ano som har en fråga till dig Rasmus Vilken forskning från SLU som bekräftar ville minnas södra av våren SS Farhåge från 60-talet Jag tänkte där på den forskning som Anna Skarin och hins kollega betriver som de här är analyserade detta fallen specifikt men har ju visat på stödning hur verksamheten och annan verksamhet som visar på ungefär samma stödning som sonet och sen tar vi en sista fråga också från Rebekka Eller vilket ansvart har borliden eller staten som subversionerade gruvan för att återställa gamla steken Vem är ansvarig för pajela gruvan under gruvföretaget gått till konkurs Vad har staten för ansvar som ger tillstånd till gruvor som senare misslyckas? Här är kanske en mer öppen fråga Det är en jättebra fråga Jag har nästan inget bra svar för det är annat Jag tycker vi ska ta med oss till diskussionen och se om vi har några presentanter från staten också här som kan följa upp för det Vi tar en till fråga från Lotte L Varför har man valt att inte alls behandla Rebekkanvisningsprocessen för gruvan i pajela studien Den process där ersättningar ska bestämmas Nämns inte Vi har genomläst den dokumentationen som finns och att det vi har kunde få från bergstaden Jag har inte nämnt markenvisningsskrivit specifikt men håll poängen som vi har sett i genomgången är där det inte har gjorts finns en sån ersättning framförhandlad Det kopplar till större fråga kring konsekvenserna av en avtalsförhandling medan två privade parter på vad som faktiskt integreras i besluten tillståndsbesluten Det kanske är en fråga