 U Bosnii i Hercegovini se nalaze neki od najljepših krajolika na svijetu. Naše šume i rijeke dom su raznolikoj flori i fauni, čineći našu zemlju jednom od najraznovrsnih u Evropi. Međuti, naša zemlja se mijenja. Kako rastemo i razvijamo se, zagađujemo prirodu oko sebe. Dali smo spremni da preuzmemo odgovornost za ekološki probleme koje stvaramo? Moguli građani i građanke Bosni i Hercegovine postati pravi saveznici prirode? Vrjeme ističe za prirodu i za nas? Problema koji pritišću našu životu sredinu kojih kao da nekada nismo nisvestni. Sa jedne strane, ponosni mečini to, što dijelim prostor za 1.800 radšći vrsta te činjenica, da se čat 30 odsto endemicne flore i faune na valkanu, nalazi pašu ovde u Bosni i Hercegovine. Ali onda, ona šta ne vi pomislim, dali brinujemo dovoljno o Bosanskom mrekom medvedu našem prijemskom deždenjaku, savijemo šišmišu, reko bih da ne. I da možemo nogo bolje i mnogo više. Hercegovina se već godinama bori sa problemom zagađenog zraka. Ovo je temo koji se puno govori na arčtotokom zimspog perioda i tu sa razlogom, jer zbog ovog problema dolazi do preuranjene smrti svak je 5. osobe u čak 19. gradova zapadom Balkana. Meni jako smeta zagađen zrak, smeta našoj djeci, prijateljima, roditeljima, a ponajviše smeta oni mugruženim kategorijama društva. Ja zaista mislim da svi imamo pravo da udišajemo čist zrak i da živimo u zdravo i lijepu životnoj stradini i zbog toga problemo nešćišćenja zraka treba da postane prioritet svih građana i građenki i Bosna i Hercegovine rješenje postoje, ono su tu oko nas i ne zaboravite da promjene kreću od nas samih. Ja želim čist zrak da sebe i noje prijatelje i prijateljce. Želim se igrati na polju dokom zivje bez ikakvih posljedica treba nam pomoći kako bi naša očekivanja, bostala i naša svarnost. A ne samo česte priče ološuju kvalitet zraka veći prava dijela. Za mene rijeka sve. Na njoj sam odrasla i zaboljela flivanje koje je sada moja profesija. Bosna, Una, Neretva, Sava, Sana, Čehotina samo su neke obnogobrojenih rijeka u B i H i s toga neću di da je B i H poznata kao zemlja rijeka. Koliko go sam sretna da živim u tako zvanom plavom srcu d. Evrope, neretko sam tužna kada vidim da prelijepe plave i zelene njan se rijeka prekrije boja odpada i ne samo rijeka veći drugi i prirodi podruće. Vreme da B i H pređe na cirkularno ekonomiju koja prisup uzmiju potrebi baci, mijenja prisupom ponavnu potrebe resursa. Tako bi se približili posizanje siljeva o drživog razvoja. Zašto je zašta okliša? Bitno. Za nase naše porece, generalno za društvo. Po moju, mišljen to je prvensono za to, zašto okliša mi štitimo zdravlje ljudjano što najbitnije. Džute ima ovo ekonomiske aspeka. To možemo zapozdomać u radnu snagu i možemo smaniti troškoje koji su vezana za ekološke probleme. Pa slažim se, ali mi čini mi se svih. Postajemo svjesni ove naše majki, g i zemlje u kojoj smo ja. I svjesni smo da smo nešta dobili i da moramo i drugima ostaviti tim generacijom koje dolaze za nas. Poradove pandemije koja nas isto opominje, kriza koja izgleda stalna na ume svijetu, koliko nama taj svjesno su okoliša i ta politka okolima pomaže da sve to pregrabimo. Transiciju, okolišnu transiciju, ako uspijemo staviti na polički visok nivu agende, mi možemo razvoj Bosnji Hercuboven je bazirana zašto okoliša. Odkredanje radnih mjesta do odgovora pandemiji corona virusa, energetike krize il bilo kog drugog izazova. Zato je strategija okoliša Bosnji Hercubovena jako, jako bitna. Jel ona trasira upravo pud s edučić 10 godina, da se u Bosnji Hercuboveni naše institucija, koji bi takođe bilo kapacitirane, bave tim problemom i da dožemo ekonomski razvoj kroz zašto okoliša. To je samobitno, nego ja mislim jedini njini pravi pud za budučnosti, za buduće generacije. Na putu smo da dobijemo našu prvu strategiju i akcioni plan zaštite okoliša, na kojima su zajedno radile sve relevantne nadležne institucije. Ministerstvo vajnske trgovine i ekonomskih odnosa Bosnji Hercubovene, federalno ministerstvo okolišaj turizma, ministerstvo za prostorno uređenje, pregrađevinarstvo i ekologiju Republike Srpske i odjeljenje za prostorno planiranje i imovinsko pravne poslove Vlade Brčko distrikta Bosne i Hercubovene kreirele su zajedno BHSAP2030+, uz doprinos brojnih sektora društva. Ovaj dokument postavlja okolišne ciljeve za Bosnoj Hercubovinu do 2032 godine. On će ponuditi najbolja rješenja za naše probleme. Dalje će polički dokument doprinice svim građankama i građanima Bosnji Hercubovene na oseštenju o prirodi i okolišu i dalje će donijeti do prospeteta ekonomije što jako bito za Bosnoj Hercubovene. Odvori absolutno, da, da, je levo uzimo primjer upravljanje odpadom. Dosad je odpad, bi je odpad, smeče, ali ako počujemo izgledati iz ugoda odpad koristimo kao resurs i vidimo kao upatrebljiv resurs, mi možemo uvestu Bosnoj Hercubovenu malo jarče nego što je to sada trenutno imamo, tako zano cirkularno ekonomije koja će značajno povećati broj radnih mjesta u Bosnih Hercubovenu. A z strane okoliša kao takvog i prirode čišćaju na primer divljih deponija i omugućavamo ljudima bezbjednji život u okolišu i nešto što možemo opet se ekonomije upoveznati, to je turizam. Novio okolišnji okvir BHSAP2030+, Bosna i Hercubovena će uskoro usvojiti. To će biti važan korak za usklađivanje naših propisa sa zahtjevima Evropske unije. Za nas će to biti još važni korak u zaštiti prirode oko nas. Prirode koju volimo, prirode koja nam je potrebna da živimo.