 Pärast mõudunud sajandi kahd maailma sõda on püütud teha kõik et vältide tauliste sõnmusta kordumist. Pyhelahendusena pakus Bransuse riigametnik, Jean Monnet, Bransuse tollase välisministri, Robert Schumani, toetusel välja mõtte, ühenda ta sõjadegevuse aluseks peetud valtkonad. Sõe ja derase tööstus. Neurot ne sefraa pade kõu, nii dansi konstruksion dansand. El sefraa pade realisasi on kogret. Criandaborgin solidaritid öfet. Tuhandööheksasaja 51. aastal kirjutasid kuus riikki, Bransusma, Saksama, Pelgia, Itaalia, Luxemburge, Madalmaad, Alla-Parisileppingule, mille kasutete Euroopa sõö ja tehra sõhendus. Otsustusõigusainte esimiserii küile sorgani ehk ülema mõttikätte. Järgmisena sõlmisid Euroopa riikki tejuhid 57. aasta 25. märtsil Romaleppingu, millega lood Euroopa majandusõhendus ning Euroopa altome energiöhenduse ehk Euratom. 68. aastal tegi Luxemburgi peaminister Pierre Verneer, etteb anekuvutan kasutusel ühilsraha. 70. aasta Verner Jaroandes nähti, ette järgjärgulised meetmetrahalidurajamiseks kümne aasta jooksul. Aasta hiljemaga teval veeriti USA dollar. Sellele järgnes naftakriis ning Verneri plaanseiskus. Selle asemel võtsid mõned Euroopa riigid kasutusele inimendotud vaal uutamaa, et piirata vahetuskurside kõikumist nii mitmete Euroopa riigide vääringute, kui ka USA dollari suhtes. Verast vaal uutamaa kasutusele võttu 77. aastal, kohandati selle 7. aastase kestuse jooksul sakeli vahetuskursse, ning systeemiga liitus ja sealt lahkusmitmeid riike. Kus jures mõned riigid liittusid perast lahkumistu uuesti. 79. aastal tõusis majanduse rahaliidui teeda aspäeva korda. Loodi Euroopa rahasüsteem ning võeti kasutusele Euroopa raha ühik EKÜ. Tesi kül, EKÜ puhul oli tegemist pelgal tarvestus ühiku, mittere alse vääringuga. Liigmes riigid leppisid kokku, et Euroopa rahasüsteemis hoitaksama vääringute kõikumis vahemik 2,25% piires kestkursist. Seda istas vahetuskursime hanismi algust. Kohustused äitmine ei olnud liigmes riigida ja oksalati kerge. Aastatel 79. 87. muudeti vahetuskursse 37. korda. 86. aastal algirastasid liigmes riigid ühce Euroopa akti, millega muudeti esimest korda oluliselt roomalepingut. Ühce Euroopa aktiiga sooviti 93. aastaks lua tõketetas isedurug, mis põhineb kaupade, isikute, teinuste ja kapitali vabaliikumisel. Nõupinpanku va nüharuda prasidentin ja ralenda. 88. aastal nimet, et Euroopokomissionid olana president Jacques Deloor juhtima komiteed, mille otsus, et said maastrihtilepingu aluseks. Deloori arvan des tehti ettebane kluu Euroopamaajandus ja rahaliid kolme järjestikuseetappina. Se mõudmangu kondüra verlinjua ikonelmitimani. Esimeseetappi esmerk oli tihendada kespankade vahalist koostööd, ming see algas 90. aasta esimese ljuulil, mille Euroopa ühenduses liberaliseeridi täielikult kapitali vabaliikkumine. CRL algirjastati maastrihtis 91. aasta 7. vebreril Euroopa liiduleping. Seles nähti, ette majandus ja rahaliidu raamistik, ning edasis, et saamud selle saavutamiseks. Aastal 1994. algas maastrihtilepingukohaselt teineetab. Selle siiks oli saavutada majandusse klähänemine, ning seada sisse vajalikult institütsiooni ja menetlused. Lepinguga sätestati ka lähenemiskriteeriumid, mida liigmesriigib peavad täidmene ühisraha kasutusel võttu. Teiseetappi käigus loodi Frankfurtis Euroopa raha-instituut, mis alustas tööd 1994. aasta esimese ljuulil. Euroopa raha-instituutegi kõik vajalikult ettevälmistused, et EKP saks hakata juhtima rahapoliitikat. 1998. aasta mais kohtusid prüsselise Euroopa liidu juhid ja rahandusministerid, et otsustada, milised riigid on piisavalt täidnud lähenemiskriteeriume ja võivad rahaliidus osaleda. Ühtlesi nimet, et jametis EKP-esimene president Willem Tuisenberg, ning üleenud EKP-esimese juhatuse liikmed. 1998. aasta esimese ljuulil ootud EKP võttis üle Euroopa raha-instituuti kohustused ja töörumid Frankfurtis. Kose Euroopa liidu liigmes riigide kespankadega sai EKPeste Euroopa kespankadesysteemi liigem. Ülvastu 1999. aasta esimest jaanvari võeti kasutusele Euroo ning osalevate riigide vääringud seotis elega lõplikult. La-kommissioon kalkule valerde ennust sakin demonee nationaalde liniu. Kolmasetapp algas 1999. aasta esimesele jaanvaril, mili võeti kasutusele üisraha ning vastutus rahapoliitika elvimise eestleks riigide kespankadega üle Euroopa kespanka nõugokule. Kolma aastad hiljem esimesele jaanvaril 2002 lästi pidoolikult ringlusse uud panga tähed ja mõndid. Sularahautomaatid ei uurde tekkisid järjekorrad, sest kõik tahtsid olla uue vääringu esimest oma jäteseas. Kolma aastad oli Euroo ametlikult kasutusele pankades ettevõttetes ja finans turkudel. Nüüd aga sai sellest üld kasutada raha.