 Då är klockan 9 och jag hälsar alla varmt välkommen till det här seminariet om Agenda 2030 och forskningens roll. Ett särskilt välkommen till er som följas direkt i webbsändning. Idag, nästan på dagen för tre år sen, så beslutade världens regering om Agenda 2030. Det här består ju av en allmän deklaration som är själva utgångspunkten för den här agendan och förmålen av 17 mål och 169 delmål. Man har också tagit fram olika typer av indikatorer. Den här agendan kommer ju inte som en bliksfrån en klar himmel, utan den bygger på ett långt och väldigt inträggt arbete. På miljökonferensen i Stockholm 1972, på vad som skedde i Rio, 1992, med Bruntland kommissionen, på millenniemålen, och den tar och är integrerad på så sätt att det är både den miljömässiga hållbarheten, den ekonomiska och den sociala. Vad man också ska ta och tänka på, det är ju att den här, den hela agenda där de olika målen hänger ihop och ska se som odelbara. Millenniemålen tog ju och rörde framför allt utvecklingsländerna. Den här agendan är ju universell, den tar och ska tillämpas i Vetlanda och Valparaiso, i Saigon och i Södertälje. Och där tror jag att vi har mycket att tänka på, för man tänker ofta att där är någonting för dem, det är någonting som utriksdepartementet eller sida sköter. Nej, det här är någonting för alla och det ska vara både här och i hela världen. Den här agendan har ju de här målen som vi ska ha nått till 2030. Den kommer att kräva mycket, den kan man kräva en politisk vilja. Den kommer att kräva partnerskap mellan olika delar av samhället, robusta institutioner och kunskap. Och det här med kunskap går ju vi på formas forskningsrådet för hållbara utveckling igång på. Och både i agendan och i en deklaration som man tog innan om själva finansieringen eller utvecklingsländerna i Addis Abiba, så talar man om att forskare och forskarvärlden har en viktig roll att genomföra Agenda 2030. Men när man börjar tänka lite så säljer man sig frågan vilken är den här rollen egentligen, vilken kunskap behövs, och hur och kan och ska forskarna delta. Det här tänkte vi vara ett bra uppdrag att ge till någon. Och vi har gett det här uppdraget till Stockholm Environment Institute att göra en systematisk katläggning av forskningsbehov utifrån Agenda 2030. Nu är det ju som jag sa tidigare, det är ju så omfattande så att vi har tagit som piloter tre mål som berör formas mycket och där vi inte har något riktigt stort pågående arbete. Och utifrån de målen också att man ska kunna dra kanske generella slutsats om hur man identifierar kunskapsbehov men också hur det här kan och bör påverka forskningssystemet. Det här är ju ganska spännande, det är en spännande brytpunkt och det är ju en spännande brytpunkt för oss här i Sverige. För man talar ju ofta om att vi ska vara i världsklass och att vi ska vara världspäst och här är ju två områden där vi är väldigt bra. Vi är väldigt bra i ett internationellt perspektiv att jobba med hållbarhetsfrågor. Och vi är bra vad gäller forskning och innovation. Och då är ju frågan ifall vi gifter ihop de här kan vi göra någonting vad gäller de här frågorna som inte bara berör Sverige utan där vi också kan ta och bidra det hela världssamfundet. Vi kommer nu att göra så här att jag kommer att bet Åsa Persson kommer upp och presentera den här rapporten. Rapporten finns i utkastformat, den är nästan klar och kommer att vara klar kanske jag också kan berätta sen inom kort tanken är att också det här seminariet ska bidra till att finslipa de sista detaljerna i rapporten så det är därför ni inte har fått tillgång till den. Så Åsa Persson välkommen upp och sen du är forskningsinstitut här på Stockholm Environment Institute och det är dina medarbetare bland annat som har jobbat med den här. Välkommen. Det stämmer. Tack så mycket Ingrid och fantastiskt kul att det är så många här och väntelister till och med och vi är webbsänder. Som Ingrid sa så hade vi inte planerat det här som ett lanseringsseminarium. Vi hade tänkt oss att det blir en lite mindre samling intresserade personer och vi kan diskutera rapporten och baka in de kommentarierna i slut versionen. Så vi ber om en lite tålamod. Om man klarar med ett par veckor hoppas vi och får se om får man som möjlighet att skicka ut den till er som här idag. Då ska vi se. Där ja, har vi. Så jag hade farmarnat och leder här arbetet men det var verkligen ett lagarbete. Vi hade ganska begränsat med tid. Det var en svår och ambitiös uppgift. Så det här är mina kollegor på SI som var med och idag har jag väl, om du vill resa på er lite, Linda kommer och leda uppföljningen av den här rapporten. Så om ni har frågor och funderingar framöver får ni gärna kontakta Linda. Och jag vill också på en gång säga ett varmtack igen till alla workshop-deltagare. Så i det här projektet hade vi tre workshops kring de här tre målen som vi valde ut. 71 deltagare och bidrag med fantastiskt mycket bra och kreativa idéer. Så ett stort tack till er som har en stor del i rapporten. Jag tänkte nu sommarlovet är slut, skolan har börjat, vi börjar med lite matte uppgift. Här ganska liten karta, men en del av det kanske känner igen den, det är alltså att det här SDG-indexet, hur alla världens länder ligger till på SDGerna, där vi vet att Sverige ligger i topp vid 1. Det innebär inte såklart att vi har något målen eller att det är enkelt att nå dem, men att man bedömer att relativt så att det ligger bra till. Så nummer ett. Den här grafen är inte meningen att ni ska kunna läsa den, men den en indikator på att Sverige är ett land som satsar väldigt mycket på forskning och innovation. Både från statliga finansiärer, men också från privata finansiärer. Så det är lite samma argument här, eller frågeställning som Ingrid tog upp. Vad händer då när vi lägger ihop de här fina första placeringarna? Innanbär det 1 plus 1 är 2. Ja, vi har bra goda förutsättningar och får mobilisera forskningen för Agenda 2030. Innanbär det något mer, 1 plus 1 är 3. Vi kan ta en verkligen global ledarol och öka ambitionsnivån rejält eller in. Det innebär ingen särskilt. Forskningen är viktig för Agenda 2030, men också handling är viktigt. Och hur viktig är Agenda 2030 för forskningen? Det är en öppen fråga som vi ser som inte var syftet med rapporten, men jag ställer den här som en diskussionsfråga. Så, syftet då, var som sagt att kartlägga forskningsbehoven. Några försök här och där, men ingen sån här systematiskt större försök. Men också den andra, det andra syftet var att titta på möjliga strukturella förändringar när det gäller finansiering och styrning, kommunikation hur kan forskning och innovation systemet bättre användas för Agenda 2030? Vi var tvungna att avgränsa oss. Alla ni som har läst alla 17 målen och 169 delmål vet hur mycket det är och hur många frågor och sektorer det spännar över. Vi valde då samråd med formas måltolv, hållbar konsumtion, produktion, mål 14 om hav och marinaresurser mål 17 om genomförandet och det här globala partnerskapet. När det gäller geografiskt fokus så kan man välja, då ska vi titta på uppfyllandet i Sverige eller globalt. Där i samråd med formas var uppgiften att titta på måluppfyllningen globalt men koncentreras på forskningsbehov som särskilt lämpade att fyllas med hjälp av svensk forskningsfinansiering. Tidsperspektivet då, Agendan sträcker sig fram till 2030 och i forskningstidmet är det otroligt kort tid forskare kan känna. Det tar tid att komma på idéerna att utveckla projekt söka pengarna genomföra projekt i samma datan och sedan publicera sig och ta resultat vidare till användare. Vi har inte haft 2030 som en väldigt definitiv tidsgräns, utan vi tittar bortom 2030 när vi identifierar forskningsbehoven. Kort om metoden. Vi jobbade, ressekta mig förbereder litteraturen och de kommer att publiceras som bilager till huvudrapporten. En litteraturen gång per mål och sedan hade vi då de här expert workshops med forskare och användare för att diskutera de här översikterna och adera, ta bort och så vidare revidera. Så rapportens delar då, vi tittade först lite på internationella debatten, vad har sagt som forskningens roll för 2020-30. Vi tittar sedan mer speciellt på svenska förutsättningar, vad gör finansierarna idag. Och sedan då ett väldigt matigt kapitel kring kartläggning av forskningsbehoven. Pratar lite om metoder och sedan själva resultatet från kartläggningen och ett stycke om kopplingar mellan mål. Och sedan det andra kapitlet som följer är de här strukturella följningarna. Jag kommer spida igenom det här lite grann såklart idag. Ja, forskningens roll. Jag kan börja med att konstatera att agendan haft väldigt stort genomslag i forskarsamhället inte såklart totalt genomslag, men stort. Forskning och innovation finns med som delmål under agendan och i Addis Ababa Action Agenda, när man talar om finansiering och stöd till utvecklingsländer för att stärka deras forskning och innovation. Det finns en mängd internationella organisationer forskar, organisationer vad vi ska kalla dem för som har presenterat rapporter, erbjudits in sin hjälp och sina råd till FN-processen. Och FN-systemet själv har också uppdraget forskare att göra en global sustainable development report till exempel, att bedöma kunskapsläget och det finns också en återkommande konferens. Samma svartningsvis kan man se att det här har kommit en våg av lösningsorienterad vetenskap. Om man tittar på hur organisationerna beskriver vad man vill göra för bidrag så är det mycket att det handehålla lösningar så är det en ny typ av vetenskap. Och man har också vissa nya anspråk på den vetenskapliga autoriteten och legitimiteten. Kanske mindre av det här formaliserade bedömningsprocesser som IPCC eller att man har en mindre grupp så att säga elite forskare som ger råd till beslutsfattarna. Utan det finns nya anspråk som handlar mer om att crowdsourca lösningar från nätverk av forskare. Om vi tittar på publikationer så vad har redan kommit ut när det gäller hållbarhetsmålen så tittar man i Web of Science som gjorde i juni senast så finns det över 2 000 artiklar vetenskaplig granskade artiklar som tar upp Sustainable Development Goals. Fokus är främst att fokuset instigeras klassificering är miljö fullt av folkhälsa men också andra fält och till exempel företagsekonomi juridik ingenjörskonstig engineering Sverige, om man tittar på vilka länder har publicerat artiklar, Sverige på plats 9 då. Om vi backar bandet lite mer, vad kan rollen vara så har vi i den här rapporten refererat till tre roller som Mons Nilsson som kommer med en panel sedan identifierade i ett arbete för det vetenskapliga rådet för hållbar utveckling. Första rollen att karakterisera och diagnostisera att samla in data utveckla indikatorer, beskriva problemen, beskriva läget hur ligger vi till att stödja den här statistiska uppföljningen som görs av målen. En andra roll är det här att tillhandahålla lösningar och det är ju brett och det kan vara teknologiska innovationer men det kan också vara sociala innovationer inom medicin det kan vara liksom nya sätt att styra statlig styrning och så vidare. Inom den kategorin skulle också säga det här systemtänket finns att förstå att forska kring kopplingarna mellan målen så att man säkställer att en lösning inte skapar problem, det gäller andra mål ifall man riktar sin inse på ett mål. En tredje roll som forskningen kan ha att skapa dialog och försöka koordinera aktörer så vad vi har sett är att ibland så erbjuder forskningsinstitutioner eller enstaka forskningsprojekt en neutral mötesplats där samhällsaktörer som har olika intressen kan mötas och diskutera lösningar väga framåt så det kan också vara en roll vi också efter våra workshops har slått att lägga till en fjärde roll och den är också att förhålla sig lite kritiskt till målen det är en politiskt förhandlad agenda och forskare har också en uppgift att analysera vilka intressen tjänar den här agendan vilka diskurser finns det alternativa sätt att tänka kring målen så det finns flera instrumentella roller hur forskningen är begjälplig men man kan också ha det här mer oberoende ställningen vi ser att agendan har lätt till den har gett bränsle till debatter som har pågått länge av forskningens ram vilkor så den reser inte nya debatter men belyser vikten av att fundera kring de här vilkåren det handlar om digitalisering det finns många serie stort potential att använda big data och så vidare att föra agendan framåt och där vet vi att Sverige har en digitalisering strategi som också ser över forskning och innovation att det finns behov av kompetenshöjning så det skulle kunna också riktas mot agenda 2030 många tar upp krävs med tvärvetenskapligt samarbete för agendan och i Tillskriften Nature var en bra sammanställning av ett tvärvetenskapligt samarbete där man ser att det finns mer och mer finansiering det blir drivs tvärvetenskaplig forskning så som vi ser det här är inte frågan så mycket om man ska göra det utan det är just mellan det och inom disciplinär forskning man kan också fråga sig är tvärvetenskaplighet per definition lika viktigt som tillämpareheten i forskningen om vi ser tvärvetenskaplighet som en input till forskning att vi ska ha de här flera disciplinerna forskatim som har en bredd på sin kompetens eller handlar det om vilka resultat vi faktiskt får ut att de är tillämpare av sett om det är tvärvetenskaplig forskning eller mer inom disciplinär forskning och en stor svår debatt som jag misstänker kommer upp också i paneldiskussionen gäller ju forskningens roll i förhållande till politiken och i förhållande till andra samhällsaktörer vi ser att många efterlyser mer samverkan men det kan röra sig från en ganska modest approach till att öka informationen till ganska radikala idéer kring inkluderande vetenskap att verkligen alla ska alla möjliga aktörer ska vara från början i forskningen och forma den och vi diskuterar också återigen lite kring den här frågan om oberoende att agendan är också politiskt förhandlad hur ska man förhålla sig till det så vad vi landar i där är väl att säga att agendan i sig inte leder till som en kring modell hur forskning ska bedrivas eller hur de här rollerna ska fördelas finns ingen standard svar riktigt men det ger en god möjlighet för en mer utmaningstriven till en bar forskning och att den är ett gott argument för forskare att försöka få in kunskap i olika beslutsprocesser vi går vidare och tittar lite på svenska förutsättningar där ser vi att det finns politiskt stöd idag för att ha en mer aktiv forskning kring Agenda 2030 forskningspolitiska propositionen ser att forskningen ska vara i tjänst för ett hållbart samhälle regeringens Agenda 2030 handlingsplan ser forskningen som ett centralt verktyg och vi vet då som sagt att Sverige är ledande när det gäller satsningar på forskning och innovation också är det intressant att notera att Sverige har en relativt stor andel fria medel i vårt forskningsinnovationssystem så det är inte lika styrt olika teman då om ett sånt tema skulle kunna vara Agenda 2030 som i andra OECD-länder och det här är taget från en granskning som OECD gjorde av svensk forskningspolitik för några år sedan i rapporten så går vi också genom vad de här forskningsfinansierande myndigheterna gör idag Vetenskapsrådet för Inova energimyndigheten formas Kida och Forte Jag går inte igenom i detalj men vi ser dess hur mycket pengar, hur mycket medel de fördelar och här tredje kolumnen när regeringen bad om alla myndigheter att se över sina verksamheter och hur de kopplar till Agenda år 2016 så fick forskningsfinansierarna fylla i vilka mål de tyckte att deras verksamhet bidrog till så där ser vi lite skillnader och när vi tittar också vad man gör så är det vissa skillnader från ja, några har haft någon, en sak har försökt ha en riktad utlysning andra har tittat på flera möjligheter och det här tror jag kan säkert uppdatera också efter idag ni som är här från de här myndigheterna får gärna informera oss vad ni har nya saker på gång vi tittar också korta på EUs framtida program som är väldigt viktigt för Sverige också, en viktig finansiär och som jag förstår andra här kan mer om det men det är förhandlas och diskuteras nu en rapporter från Mariana Mazzucato som har skrivit mycket om innovation, forskning föreslår att de här målen är så att säga grand challenges som ska styra identifieringen av olika missions eller utmaningar som svenska leda till projekt så de ska ha en större roll i hur behoven, forskningsbehoven och utlysningarna formuleras då vad är då de här forskningsbehoven den här riktigt spännande frågan för mig som forskare och hur angriper man den som sagt, vi pratar ganska mycket om metoder och ansatser i rapporten, vi är väldigt inser vilka begränsningar vi har i just den här rapporten men man kan konstatera att målen som utgångspunkt, man kan tänka sig att det är ganska bra utgångspunkt de finns där och då vet vi vad vi ska börja leta efter forskningsbehoven men alla återigen ni som har tittat närmare på den vet också att de inte står precis man kan också göra val där ska vi titta på målen i sin övergripande form eller de här delmålen som listas ska vi ta den globala agendan eller ska man agendan föreskrivit faktiskt att länderna ska utveckla nationella mål men vi har i det här fallet utgångspunkt från de globala delmålen och målen olika ansatser vem är den för forskningsbehov med vilket syfte där ser vi tre olika modeller en är liksom en väldigt vetenskaplig led process där forskare bedömer kunskapsläget och sen då forskningsbehoven faller ur den analysen och där har vi modeller som IPCC eller så är den mer liksom man börjar från politiskt prioriterade områdena var viktigt för Sverige där har publicerats flera rapporter från regeringen och andra institutioner kring viktiga frågor för Sverige men det resulterar i ganska många teman så det är ingen jättetydlig styrning om prioriterade frågor det som vi landar i var då att försöka kalla tillkalla experter och göra en mer sådant praktisk variant så att försöka bedöma behoven genom litteratur genomgång och sådana här workshops och det har gjorts ett par liknande studier internationellt som vi har hittat utmaningar som Ingrid var inne på också handlar det om kunskapsgap egentligen eller handlingsgap är det så att vi egentligen vet vad som behöver göras för att uppnå målen och det brist på action åtgärder eller behöver faktiskt mer kunskap det försökte vi såklart instruera alla våra workshop-deltager att fokusera på kunskapsgapen det är absolut lite filosofiska frågor kan vi verkligen veta vad vi inte vet och så vidare så vi kan konstatera att här vi tittar på known unknowns jag var inne på att målen är väldigt breda så det är ju omfattande kunskap som kan möjligtvis vara relevant och vi också såg att för en del mål vissa av delmålen är inte helt relevanta i den svenska kontexten och att det kommer till det och till sist vad vi har gjort är att identifiera behov vi har inte gått in och prioriterat dem som kräver en annan slags övning så jag tänkte då visa några slides från de här tre målen men vi har inte tid att gå in på liksom gå igenom alla såklart så bara för att lyfta några sakerna gäller hållbar konsumtion och produktion cirkulära affärsmodeller att titta på rättsliga ramverk som styr hur vi konsumerar och producerar vad är konsekvenserna om vi skiftar över från en varu ekonomi till en tjänstekonomi inklusive rekylefekter många spännande idéer också kring konsumenters beteende det här är ett exempel då det är fel mål kring det i globala agendan men i Sverige är det här en etablerad fråga och relevanta forskningsbehov till exempel medielandskapet och influencers vad är deras bidrag till hållbar konsumtion eller ohållbar konsumtion kopplingar till mental hälsa så många intressanta och spännande frågor kommer upp när det är målet havor marina resurser där tyckte nog de flesta deltagare att vi vet vad forskningsbehoven är vi visste innan Agenda 2030 också men det är bra att de lyfts det handlar om mikroplaster till exempel brunificering av vattendrag lite mer av en färskvättenfråga men tog med den här men även mer ekonomisk ekonomisk analyser hur får man till en effektiv fiskordling och vattenbruk när man tittar på globala matproduktionssystemer till sin helhet till exempel och till sist genomförande och global partnerskap där vi också ska titta lite på mål 16 som handlar om institutioner här finns otroligt många delmalin och troligt bred forskningsagenda man har att göra med men det finns intressanta frågeställningar kring hur mycket behövs allmänheten stöd och tillit för att få till en effektiv offentlig förvaltning och kunna nå målen vad finns det för strategier och eventuellt bredda skattebasen i såna länder där man faktiskt behöver göra mycket investeringar för att nå agendan hur får man allmänheten stöd för det samställa samstämmig politik vad är svårigheterna med det och så vidare och här var det också det här som fjärde rollen kritisk agendan här var det en del deltagare som tyckte att de här delmålen reflekterar en väldigt förlegad syn på utveckling när det delar uppvärlden i nord och syd det ser inte ut så längre idag och så vidare så där kom den typen av forskningsbehov upp också som sagt tittar vi lite på kopplingar mellan målen det finns fler och fler studier som gör det men det är komplext och vad vi ser då att hittills finns kvar forskningsbehov kring just det här att försöka få in alla målen att inte begränsa sin analys till ett fåtal man kan göra mer när det gäller de här kopplingarna interaktionerna och gå från identifiera potentiella kopplingar till att försöka faktiskt förstå utfall och det finns idéer också om att man kan utveckla en mer global kunskapsplattform för att förstå kopplingar där nationella forskningsfinansierare också har en roll att spela finns också forskningsbehov kring de möjliga internationella spilleffekterna så i fall Sverige om vi försöker uppnå våra mål genom olika styrmedel åtgärder, strategier vad har det för konsekvenser på andra länder som möjligheter att nå sina mål vi känner till till exempel vårt problemet med om man minskar fossilintensiv produktion i Sverige men ökar import och konsumtion från mer fossilintensiv produktion i andra länder som ett exempel då lite kort om strukturella förändringar, jag kommer att ta upp med när vi kommer till slutsatserna där vi alltså tittar på finansiering samverkan kommunikation hur vi bedriver forskningar, hur vi planerar forskning, hur vi använder forskning vi diskuterar i det här avsnittet lite kring den fria forskningens roll som ni såg så har vi relativt hög andel finansiering för friforskning i Sverige vi vet att friforskning är viktigt och den kan leda till de här oväntade genombrotten har gjort så många viktiga innovationer i det här sammanhanget så också medlen som går till lärussätterna är ju inte trivial och hur använder lärussätterna i forskningsmedel där tror jag vi kan lära oss mer vad som faktiskt görs i dag och det kanske finns potential att göra mer vi hittar inte så många exempel på hur lärussätterna tänker kring det här men man kan då som sagt ha fler behovsriktade programmer, utlysningar, mer behovsmotiverade satsningar där man försöker få in det här systemperspektivet som Agenda 2030 innebär men också en liten vanlig flagga för att det inte är enkelt att hölja och designa sådana satsningar nu finns till exempel Formas om man söker en pengar så om best man fylla i vilka mål kommer min forskning bidra till men man kan ju också behöva följa upp forskningsprojekt vad gjordes egentligen och gjordes de här bidragen som planerat och vad har vi lärt oss från det så mer uppföljning då det gäller också det här med målkonflikter om man har utlysningar kring ett specifikt mål eller några mål hur då man får in det här att man måste tänka också vad blir konsekvenserna av på andra mål ifall vi då får mer forskning och innovation kring ett specifikt mål det kan behövas mer samordning kring forskningsfinansiärer det finns dag lite så att säga sprida insatser kan man uppnå mer genom en mer samordnad approach vi diskuterar lite om tvärvetenskaplig forskning igen och synteser och där konstaterar vi att till exempel Sveriges unga akademi en forskare ledorganisation ser fortfarande att det finns brist på finansiering för tvärvetenskaplig forskning men också incitament för forskare att engagera sig i den typen av projekt så det är lite svårt att komma till den här tvärvetenskapliga forskningen samma sak med synteser det vill säga att man egentligen kanske inte samlar i ny data utan att vi sammanceller syntesiserar existerande forskning också brist på finansiering och ibland incitament att det inte leder till de här topppublikationerna kanske som en del forskare efterströvar samverkan det kan man ju lägga in och det gör en del finansiärer i olika program utlysningar som ett krav på forskarna att man ska ha med sig samhällsaktörer från början vi diskuterar också lite mer kring det här utrymmet för att ha mer policy labs och experiment det vill säga att forskare följer kanske någon politisk åtgärd eller någon satsning från privata sektorn i realtid och forskar utvärdera hur går det men kanske också kan ge input längs vägen till exempel Finland har satsat mycket på experiment approachen så där kan man ju göra mer och till sist en stor fråga här är ju transformative forskning vi vet att Agenda 2030 kommer kräva transformative förändringar givet hur vi ligger till de här stora gapen att nå målen men visar också incitament i systemet där finansiärer kanske minimerar risken eller vill inte ta för stor risk man vill veta att projektet har en chans att lyckas visar också det här var intressant att diskutera med forskarna i våra workshops det finns också forskarna i planet BT att man minimerar risk man tar de här säkra forskningsfrågor där man vet att man kan göra något bidrag man kan få till intressanta resultat och så vidare det finns väl en viss inneboende tröghet i systemet det var fler forskare som efterfrågar mer radikala satsningar och att vi ska acceptera misslyckanden nu så kommer vi då till slutsatserna och jag kommer först prata lite om den första delen av studien där vi tittar kartläggare forskningsbehoven så att vad vi landar i där är väl att forskningen har en stor och viktig roll för agender 2030 med tanke på hur långt vi har kvar av nån mål i Sverige och globalt men att vi måste nyansera den här bilden av att forskningen kan vara ett instrument på ett väldigt linjärt och enkelt sätt uppnå målen och vi tycker att man måste tänka mer kring en pluralistisk ansats än den här väldigt målstyra forskningen enligt en någon slags given modell och vad vi då drar för slutsatser är att forskningsbehoven så har vi identifierat det för de här tre målen, de var inte ofta särskilt nya men det är just skalan på transformativa förändringar som är ny så det är inte frågeställningarna i sig eller problemen i sig, många av dem kände vi till innan agendan antogs men just hur ska man få till transformativ förändringar men vissa satsar mer nya behov kring här metod och analys kring att förstå kopplingarna mellan målen metoder och analys för att förstå internationella spillefekterna att inse den här agendan universell, det är inte liksom en checklista för Sverige vad vi ska uppnå och sen kan vi vara nöjda med det och komma högst på den här indexlistan utan dit globalt en global agenda en väldigt spännande fråga vad händer efter 2030 hur kommer det se ut om vi når målen, om vi inte når målen vad är de nya frågorna där det kan behövas mål i framtiden det ser vi som en central uppgift för forskare just att ha den här framåtblickande uppgiften och kommunicera med andra samhällsaktörer visar att finns det utrymme för mer tillämpad forskning mer åtgärdsforskning det här faktiskt utvärderad när det gäller övergödning vi känner till problem att det handlar mer om att förstå hur får vi till med effektiva åtgärderna och forskning som kan bedrivas kring det sammanfattningsvis målen är ju de ger ganska få urskillningsprinciper det är svårt att säga det här kunskap som är relevant för det här målet men det här är inte det men de är väldigt användbara på det vis att de erbjuder det här gemensamma språket så forskare från olika traditioner kan samlas och ha en diskussion om hur deras kanske ganska olika inriktningar ändå kan bidra till ett mål den här viktiga fjärde rollen som jag har varit inne på att ha också en kritisk förhållningssätt tillsammans med det här mer instrumentella instrumentella förhållningssättet och vi såg också att de här workshopsen var uppskattade av forskare och de använder som man blir också att det är viktigt att ha tillfällen att kollektivt bedöma hur ligger vi till, vad är de viktiga behoven och att göra det i en miljö när man inte är konkurrenter som man ofta är då för att få medel utan man tar den här kollektiva blicken vi ser också möjligheter för Sverige att engageras mer i de här internationella processerna som pågår så att vår kunskap tillgängliggörs och här då min nästista bild där vi sammanfattar vad vi ser som olika valmöjligheter i den här rapporten ger vi inga skarpa rekommendationer de valmöjligheter som finns för forskningsfinansiärer som vill satsa mer på agenda 2030 här har vi valt att dela in de i tre nivåer lite grann efter tre ambitionsnivåer kan man säga vi kan göra reformer inom den nuvarande forskningsinnovationssystemet vi kan satsa mer på kommunikation kommunicera med forskare göra de mer uppmärksamma på agendan konferenser där forskare och användare träffas och kanaliserar där man forskar om till agendan och de som implementerar den vi kan titta på öppen data och få till några nationella plattformar för att visualisera data till exempel som är relevant för agendan det finns en principer det finns en discuss kring ansvarsfull forskning och innovation så det är också att man kan inspirera uppmantra forskare att försöka göra de här samhällsbidragen men inte styra dem att göra det som jag var inne på man kan följa upp forskningsprojektmera, analysera och ta fram en effektlogik för agenda 2030 så att vi också ser inte bara jobba med agendan i våra utlysningar men se vad resultaten blir mer åtgärdsforskning och utvärdering sen kan man en nivå upp göra en viss nyorientering i det här systemet och ha mera riktade program och utlysningar som är direkt relevanta för agendan mera samordnade satsningar mellan statliga finansier men kanske även om privata som är stora i Sverige vi kan försöka öka det svenska inflytade till EU bygga på vår renover kring hållbarhetforskning så att EU har relevanta utlysningar och vi kan också med tanke på den globala agendan öppna upp för mera internationellt deltagande i svensk finansierade forskning om vi ser att det finns kompetenser i andra länder att göra det mer möjligt till sist med transformativa förändringar det kom fram en intressant idé till som alternativ till den här traditionella bedömningen som jag sa var lite har den här trögheten att ha mera användare och lekmän som bedömer ansökningar att man mer har kanske någon slags slumpvis matchning mellan forskare och användare finns det andra sätt att göra bedömningen man kan också tänka mera stort kring innovationssystemet och dess hållbarhet är det så att vi gör innovationer men att de faktiskt leder till ohållbarhet att vi skapar nya problem eller till exempel med såna här rekyl effekter vi skulle kunna upp för att finansiera forskning som bedrivs mer i tredje land om vi ser att till exempel utvecklingsländerna har jag absolut störst utmaningar med många mål för att göra globala bidraget borde forskningen fokusera mer i de länderna och som sagt den här spännande, intressanta och stora frågan hur går man vidare efter 2030 så med det så tackar jag för mig Stort tack Åsa och jättebra presentation som jag tycker gör att man blir ännu mer sugen på att läsa slumpversionen av rapporten nu har vi bett två andra forskare att reflektera över vad ni har läst när jag läste utkast och vad ni har hört och det är Karin Bradley från KTH och Mats Benner från Lunds universitet och jag har gett den 6-7 minuter och sen möjligt till någon fråga Karin, börjar du? Okej Ja, först kan jag säga att det var intressant att läsa och generellt sett så tycker jag att det är en bra intressant rapport det verkar som att ni har fått ut en hel del bra stoff inte minst från de här workshoparna ni arrangerat Det har särskilt några punkter som jag skulle vilja ta upp då, som både jag tycker är bra men som också kanske kan nyanseras till och med frågasättas För det första så pekar ni i den här rapporten på fyra grundläggande roller för forskningen som också Åsa nämnde här i presentationen som är baserad på Måns Nilsson arbetet att karakterisera och diagnostisera att tillhanda alla lösningar, skapa dialog och koordinera och en flärd roll som författarna här i rapporten har lagt till kritiskt analysera målen och vilka diskurser och intressen de känner och det tycker jag är väldigt bra att ni har lagt till den här fjärdepunkten att man inte glömmer bort den kritiska forskningen att se att Agenda 2030 även om det är väldigt mycket bra i denna så är det liksom inte tio godsbud som bara ska genomföras utan det är också någonting som behöver granskas kritiskt och det är en viktig roll för forskare Vilka antagande och maktordningar och socioekonomiska system som ligger till grund av agendan kan till exempel synas då i synen på tekniköverföring som man kan läsa ut ur en del av den här delmålen där igen ett antagande om att tekniköverföringen ska ske från nord till syd inte då att syd eller fattiga länder har någonting att lära oss och när det gäller hushållning av resurser så finns det mycket kunskap och även teknologi och även om den inte är högteknologisk alltid så att det är den typen av antaganden som är viktigt att man kan behöva observant på men jag saknar något här ändå som fångar i de här fyra rollerna som ni har identifierat så saknar jag ändå något och det gäller att på djupet förstå samband alltså historiska skenden till exempel eller i det historiska utveckling så tar ett exempel då det skulle kunna vara historisk forskning om hur totalitära strömningar sprids eller får fotfäste som den typen av kunskap är oerhört central för att verka förmålen om fredliga och inkluderande samhällen minskad, ojämlikhet, jämställdhet och så vidare men samtidigt fångas den typen av forskning inte in i de här fyra rollerna men jag kan se så att det kanske inte är så man behöver tänka ytterligare steg och inte minst då den humanistiska samhällsvetenskapliga forskningen det nämns många gånger i rapporten att det är viktigt men den är ändå ganska mycket i bakgrunden här en av slutsatserna i rapporten är att det krävs mer tillämpad och åtgärdsorienterad forskning och det förstår jag helt vad poängen är här att vi inte bara kan fortsätta att identifiera hållbarhetsproblemen om och om igen utan behöver beforska strategier för att verka för en bättre värld här och nu men det finns också en viss fara i detta, den här fokuset på det tillämpade och åtgärdsorienterade även om man då på flera ställen i rapporten liksom männer de här sociala perspektiven och tvärvetenskap så är det ändå en slagsita åtgärd tillämpade som ofta har sitt fester den typ av forskning är ofta på tekniska högskolor, det är en av naturvetenskap och ekonomi och att bli observant med det här att inte glömma bort den oerhört centrala roll som humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning kan bidra med jag tänker till exempel då religionsforskar eller antropologer som kan ha en hel del kunskap om varför vissa teknologier får fester bland vissa grupper i vissa samhällen, men inte bland andra det är ju väldigt centralt för att även om man har tvärvetenskapliga konsortser och det låter sig att man har med en religionsforskare till exempel så det är ofta blir snarare ett litet bihang till de konsortser som domineras av mer tekniskt eller naturvetenskaplig orienterade forskning som har en kanske tvärtom och på flera ställen påpekas vikten av inte bara tvärvetenskaplig utan också transdisciplinär forskning så forskning då som genomförs med olika samhällsaktörer näringsliv, myndigheter, svisamhälle ofta då med krav på mediefinansiering som det ser ut i praktiken lika så pekar man på i rapporten att olika forskningsfinansiärer inte bara då statliga finansiärer som formar så fort VR utan även universiteten själva myndigheter, näringslivs fonder och stiftelser skulle kunna samordna större utlustningar det ja, det kan ju vara bra men det finns ju också en sådan allmän väldigt stark orientering i Sverige och internationellt mot de här stora transdisciplinära programmen och ibland är det bra för vissa typer av frågor kan det absolut vara intressant men det finns också något hemman men jag tror att det är viktigt att komma ihåg det att fokus kan bli i land på den minsta gemensamma nämnaren att forskning upplevs som villkorad och mindre fri och därmed mindre järv ofta är det snarare en liten grupp av människor med stor tillit på det här med att trycka ytterligare på styrning av forskningen att det tillits baserade är faktiskt väldigt centralt här en liten grupp med stor tillit och mod som befinner sig utanför maktcentran som stått för mytänkande innovationer och genombrott och det är något som antropologen har varit nyd pekat på fångat ena citat här kommer det sista jag säger Never doubt that a small group so small her of thoughtful committed citizens of the world indeed it is the only thing that ever has Tack så mycket Jag släpper in dig Mats för din inledning också Tack så mycket Nu har Karin varit nyanserad och sofistikerad så nu ska jag vara onyanserad och osofistikerad då också blir jag vilserledd av inbudden, jag tror det ska hålla en timmas föreläsning av politik de senaste 40 åren så jag får snabbt kasta om och prata både snabbt och högt och till slut så högt att jag skriker med näsan Jag kommer då att inleda min lite vulgariserade variant av din presentation eller din kommentar med att naturligtvis också först säga att det här är fantastiskt att det blir gjort och det är ett uttryck för uthålligheten i det svenska offentliga talet att vi faktiskt kan kritiskt diskutera både hur globala mål och lokala praktiker förhåller sig till varandra utan att vi, utan att det uppstår blodvite Samtidigt så får jag då också citera svenska turismen föreningen och säga att vi lever i en brytningstid och jag kommer då att hämta att vi gör det därför att trots allt som görs åtgärd sin rikt att transdisciplinärt och exelensorienterat så är det så att genomslaget impact för svensk forskning men det står inte så väl till där, vi tappar lite grann i sinificans och relevans i det internationella vetenskapliga samtalet och det tycks mig, även om det här är jag en lekmaraknatter men det tycks mig också som genomslaget distort för det vi gör i var det gäller klimatomställning och social integration och annat faktiskt också är inte riktigt så välställd som det och det där kan man tycka lite paradoxalt går man tillbaka till det glada 1970-talets tid så var det ju så att forskningspolitik handlade väldigt mycket om att få gamla hundar och sitta då hade man starka fakulteter som inte bryr sig skvatt om vad som hände utanför fakulteterna men man har också väldigt starka målmedvetna myndighetsorienterade finansiärer den första forskningsfinansiärer som jag har bekantat med vad byggforskningsrådet som ju finns kvar åtminstone i DNA på Formas och det hade då 250 anställda vid Fridemsplan att helt eget lite ministerium när det stannat till sin eller BN som är mycket större än ett ministerium och då kan man säga, trots att man inte är så att det var lyst om impact, var det så vetenskapligt eller samhällligt så var ju svensk forskning väldigt välmående vid den tiden, hade väldigt stort internationellt genomslag också på områden som tanjerade, vi pratar idag, Miljö, kemi och inomhus, klimat och mark ekologi och annat och man kan ju också säga vad man vill om det glada 70-talet men det var ju också eller 60-talet, det var ju också de stora projektens och programens tid idag kan man säga, har vi gjort och sade om det fakulteter existerar ju inte längre kollegor känner inte igen varandra ens inom samma ämne, allting är projektifierat och uppdelat till liksom vars och ens karriär, samtidigt som det då finns ett väldigt fokus på att problem definiera och arbeta i olika typer av problem sammanhang i parti och menut och det har då till synes peruksalt inneburit att forskningen har blivit i någon mening mindre relevant och mer pratig och vad jag skulle vilja egentligen säga att i förlängningen av den här rapporten så ligger ett helt annat sätt att se på relationer mellan mellan och det som jag bara nämns lite underförstått i rapporten, universitetens roll jag tänker mig att man behöver hitta ett nytt sätt att arbeta som varken är liksom den här sektors forsknings 70-tals modellen för den kan man det bara nostalgiskt tro galen nostalgi, felvagga nostalgi och återupptäcka den men dagens deliberativa pratiga, ständigt måluppfyllande men bara på ytan forskningspolitik har också nått ett slags gräns att jag tror att vi behöver övergå till ett slags pakter vi behöver hitta meningsfulla mål för forskningspolitik och samhällsutveckling och där universitet finansiärer och andra intressenter kan mötas inom och upphäva en del av de här rituella pratigheter som finns kring, kring och blir inriktad på impact på riktigt bara för att det inte ska tro att jag har stoppat nåt olämpligt i kaffet i morse så finns det exempel på detta Hålländare är ofta ganska smarta och tidiga i polisutveckling på det här området och de har skapat pakter där universiteten talar om vad de är bra på, finansiärer talar om vad de vill åstadkomma myndigheter och företag och andra att definiera sina mål och så går man ihop och försöker formulera en agenda kring det här, snarare än det här som du beskriver att vara en riskminimera eller kompromissa Så jag tror att det är dags för ett forskningspolitiskt epåkskifte mot kunskapskontrakt och kunskapsavtal Tack! Då ställer jag frågan till er Först en applåd för pakterna Tycker ni att Agenda 2030 ska påverka den bästa forskningspolitiska proposition och i så fall hur? Ja, till sig ja självklart Det saknas benisfulla bindande mål som inte minnar ut att man räknar ihop alla de lyckliga aktiviteter Det är lite underförstått i den här rapporten också att man summerar allting som görs och det ser bra ut och Sverige kommer högt upp Men det behövs bindande skarpa, tunga, svåra mål som också kan dra med hur universiteten rekryterar och befordrar hur vi ser på publicering och samarbete och annat Så ja, absolut Ja, jag skulle säga att ha Agenda 2030 som använder det i mål för forskningen Det tror jag är väldigt viktigt Men inte hålla på att detalja utvärdera och styra hur uppfyller delmål 12-4 i det här Utan utgå från att forskare som är överlag eller fall de som förhoppningsvis får finansiering är kloka och kan göra egna bedömningar ha tillit Det tror jag är väldigt viktigt Men absolut sätta upp ett dröm, vad vill vi? För det är viktigt att påminna sig om och också kunna formulera hur förhåller sig den här forskningen till målen Det är jättebra I den rapport som Åsa presenterade här så tar man upp den här med tidsaspekten är 2030 för kort Har ni några tankar? Kring detta har vi att tvinga i en forskare i ett för kort tidsperspektiv ifall vi använder agendan för mycket Jag gillar korta tidsperspektiv Jag tycker att det är triggare För att ta om byggforskningen men ett av kvalitetslyften i svensk byggforskning var när man bestämde sig för att man skulle bygga en miljon lägenheter på en kvart Det triggade igång väldigt mycket Så återigen på rätt hanterat på det sättet att det inte blir ett halvstyrt och ticka boxar så tror jag inte tidsaspekten i sig något hinder Nej, jag tror inte det heller plus att jag tror att de söker medlerna är kloka Är det så att det man beforskar har en längre tidshorisont då kommer man jobba med det ändå det är inget som jag kan inte tänka 2031 bara för att det är agendan 2030 så jag tror inte det är en annan problem snarare tvärtom finns det en risk när man har 2050 att det upplevs som så himla långt bort det där kan vi inte Jag tror att det är en ganska bra tidshorisont Min sista fråga att Lea det är det med internationaliseringen Hur kan svenska forskare delta mer i de här policy processerna som finns kring agendan i kritiska tänkanden att göra syntes med mera Varför är vi inte där i tillräckligt hög grad sig så Oj Det vet jag inte Det är ett bra svar är vi det eller Vi säger det där men jag tror vi kunde vara mer där Jag tycker det här som ni pekar på i rapporten att svenska forskare skulle kunna vara ytterligare aktierna eller EU finansiering att påverka som 2020 det är ju väldigt viktigt det är ju många gånger styr ju väldigt mycket vad för typ av forskning och riktigt stora medel det är ju väldigt viktigt att inte bara hålla på i att göra god svensk forskning Jag tror att vår projektifiering och redovisifieringen av svensk forskning drabbar oss i de här sammaningar där den viktigaste är att ha någonting att komma med Jag läste en utvärdering av Uppsala universitet och nu handlar det inte med en tandensiellt men då skrev de om Uppsala kemin de sa att det är en gång i tiden definierade Uppsala kemin världens frontinne det är viktigt att svenska forskare inte springer efter tåg som andra har skickat iväg och det kräver att man inte tänker mindre i termer av projekt och redovisning av boxar och annat av trivialisera forskning Då säger jag stått tack till er och ben min panel komma upp Och vad vi har valt här i panelen det är personer som representerar olika delar av samhället och det är alla påmikare här Åsa Romsson som nu är forskare på IVL och tidigare miljömnister vise statsminister och språkrör sen har jag Viktor Åström som är ledningstrateg Agenda 2030 på natur och schuttsföreningen Jag har Karl Henning Sundström som är vd Stora Enso och också ledamot i regelsinnovationsråd och Måns Nilsson som är vd på Stockholmbagnet Institut men också forskare kring de här frågorna Jag tänkte börja med en liten mer personlig fråga till bar och en av er och Åsa nu får du ha hatt en politiker hatten Om du hade varit miljömnister vad hade du gjort med en rapport som denna har du den här typen av rapporter någon betydelse för vad som sker in i klokastugan Absolut, jag tror att varje klokmiljöminister och vi brukar ha en relativt kloka miljömnister i Sverige gör sitt för att den här typen av rapporter ska vara med och påverka hur man diskuterar till exempel då nästa forskningsproposition men också tar till sig en del tankar kring vad säger det här om hur Sverige bör och måste agera för att faktiskt ta på allvar att Agenda 2030 är någonting som som ju Sverige och regeringen drev på väldigt starkt för och välkomnade väldigt, väldigt starkt i FN, det är en sak att göra den processen välkomna och säga att det är bra och sedan sitter man faktiskt inser att man faktiskt sitter med en oerhört stor uppgift i sitt knä och det bidrar den här rapporten till att vecka tankar och komplexitet kring att den där uppgiften faktiskt är oerhört stor och svår. Jag får fråga dig Victor att man talar ju i Agenda 2030 mycket om civilsamhället och att civilsamhället har en viktig roll i att genomföra agendan men vilken roll ser du att civilsamhället har i forskningsprocessen? Jag tror att precis som du säger vi är ju en del av att genomföra målen och vi jobbar med dem för att uppnå de målen som finns, men jag tror att och vi baserar ju mycket det vi gör på den forskning som liksom ligger till grund för det vi vill uppnå men jag tror att till exempel den här workshoppen som man hade som en del av att ta fram rapporten var extremt värdefull och vi hade en representant under mål tolvomhårbar konsumtion och produktion Jag tror att en stor en stor utmaning är ju alltså en poäng i Agendan är att de olika sektorerna möts, alltså men forskningen måste också finnas mycket mer i en konstant dialog med samhället tror jag men uppmaning generellt men också vi ser som värdet med det här just att man muder in, vi måste träffa och diskutera de frågor vi står inför och vi jobbar alldeles för mycket inom de sektorerna som vi befinner och det gäller absolut civilsamhället också som har liksom Agenda 2030 grupper som träffas kontinuerligt och så men då är det bara civilsamhället som är där och forskningen måste trycka in sig i samhällets olika aspekter och vi från civilsamhället sida måste också se till att träcka ut handen mer till forskningen hur ser ni civilsamhället på det här på kotta och långa resultat för jag tänkte på tidsaspekten att ni bygger på insamlade medel och att det ska hända saker och forskningen kanske ligger 20 år fram så är det en motsättning där det är svårighet inte väldigt samarbete men jag tänker för att slänga in den i den fackla i det här och jag har sett de här graferna tidigare Sverige ligger bra till och vet vad den har sagt men samtidigt så och jag pratar ju mest om miljömålen och jobbar med miljöfrågor läget är ju akut vad gäller hur jorden som ekosystem håller på förändras vi har inte så jättemånga år på oss att ställa om till att bli hållbara i en länge olika aspekter som klimatförändringarna biologiska mångfalden utfisket av haven och så där vi är ju väldigt otåliga inom miljörörelsen och tänker att saker måste hända nu och självklart måste forskningen bedrivas på sådant som kan appliceras så långt fram men det måste också landa i konkreta förslag på lösningar som politikerna bara kan ta som lågt hängande frukter och börja implementera för så akut är läget på global nivå Karl Händig du har ju suttit med eller sitter med jag vet inte på informationsrådet finns kvar du finns fortfarande kvar till på söndag kanske eller hur mycket har ni pratat om agenda 2030 det har varit en hel del diskussioner och speciellt kring agenda 2030 jag tycker att agenda 2030 faktiskt är ett ganska bra sätt att ta sig vidare i den här stora utmaning vi har vi har mål som inte definierar för det ska politiker inte göra de ska ge en utmaning till forskarvärlden så ta forskarvärlden fram vetenskapliga lösningar sen transformeras det till en industri som kan göra lösningar och sen så fungerar samhället med företag för det är ju så att i basindustri så gör vi ofta en anläggning den ska stå 50-70 år då har vi ett skott i bussan och det gäller att göra rätt va och därför det är behov av sådana här vetenskapliga vetenskapliga och vetenskapliga så att det inte blir att man har ett mål på CO2 man har ett mål på plast man har ett mål på värme generering energi generering som när man tittar bakåt sen inte stämmer överens så att det holistisk syn är jätteviktigt för att ni ska kunna ha en konkurrenskraftig industri i Sverige sen tror jag att det är viktigt att vi också från industrin inte bara varför vi svenskar tittar på svensk forskning utan forskning ska också ha en viss konkurrens mellan länder för att säkerställa att en teknik som vi sen investerar i är den absolut bästa Jag tänker på stora ens och när du styr dina ingenjörer på utvecklingsavdelningar och vad det gäller investeringar nämner du Agenda 2030 då för näringslivet ligger långt framme med praktiska styrningen Absolut, för det är så här att jobba man i skogsindustrin så sitter man på en råvara som är förnybar återanvändningsbar och fossilfri det är en enorm möjlighet för skogsindustrin och stora ensor och byta ut fossilbaserade material För vår största effekt är faktiskt substitutionseffekten erbjuda något annat som idag är fossilbaserad och inte hållbart men vi har ju precis samma diskussion om hur mycket som ska vara breakthrough det vill säga en ny produkt, ny marknad och då brukar man misslyckas i åtta fall och tio och menas man gör mer derivat hantering och små förändringar och då är liksom genomförandegraden ofta som sats mellan 50-60 % Du gäller att ha en balans mellan några big bets och några som man bara kör på och det är samma diskussion men vi är beroende av grundläggande forskning för att kunna göra de här tillämpningarna Så är det Måns innan du blev vd på Stockholm Environment Institute så forskade du på Agenda 2030 Varför valde du att göra det? Det var Vilken svår fråga IP är en hård moderator för att hon ger inte någon fråga föreväg men vad kom här? Varför gjorde jag det? Det var ju en jag begär det med en rätt skeptisk hållning till detta och den här liksom globala ambitionen att ta fram hållbarhetsmål som jag tänker det kommer bli ännu en FN-process som Sverige säkert kommer titta på lite grannen sen kommer det att glömas bort och de flesta andra länder kommer inte att göra något i uttaget sen gradvis började förstå att det här skulle kunna bli ett paradigmskifte i utvecklingssamarbete och i global utveckling just på grund av att man suddar ut gränserna mellan nord och syd just att man suddar ut gränserna via social ekonomiskt att faktiskt är sammanvävt baserat på vad det är vi har lärt oss de senaste 20 åren och den forskning som jag bedriver de samarbeten som vi hade inför att agendan antogs handlar just om att få de här principerna på plats för det var inte alls självklart att det skulle bli så utan det kunde mycket väl bli bara en fortsättning på millenniumagendan eller någonting riktat mot fattiga länder men det blev faktiskt en sån här spännande agenda och sen så vill man ju såklart se till att det också inte glömt sport utan att det blir någonting av det och då tycker jag att det viktiga för oss forskare iallafall på ett institut som är sig är att göra det tillämpat att de här principerna i agendan och hur saker och ting hänger ihop att det går att göra begripligt och användbart i beslutsfattande vad säger det i industri eller i politik eller i lokal planering Nu har jag en fråga till alla av dig och ni får ta dig vilken ordning ni vill Hur mycket ny kunskap behöver vi Är det ett kunskapsunderskott vi har eller är det ett genomförande underskott Bonsbörjar Jag köper, jag tror att det är ett genomförande underskott Det finns en otrolig kunskapsbas runtom i världen på alla målen men den är fragmenterad och den är inte tillgänglig och jag tycker en väldigt spännande utmaning är att skapa någon typ av plattform för att det ska kunna systematiseras, aggregeras och görs tillgängligt och relevant för beslutsfattare på olika nivåer Vi har lägt med tanken på någon sorts internationell plattform som Åsa visade på en bild Jag börjar tro att det kanske inte kommer att fungera Man skapar nya liksom mini fänd varje gång man försöker göra någonting sånt men kanske på nationell nivå att man skulle börja försöka aggregera och systematisera vår kunskap kring de olika målen i ett svensk kontext och då behöver man smarta sätt att katalogisera ett kvada och att tägga studier och det vi var intresserad av var just studier som pekar på interaktioner och korskopplingar mellan mål men man kan ju också titta på nya sektors visa studier, men jag tror en sådan där plattform det är ju liksom en ambition som har funnits i många sammanhang och det misslyckas gång på gång men jag tror att man måste på något sätt komma dit hän samtidigt så tycker jag liksom det som Karin Bradley sa det bästa på länge de här smågrupperna som är tillit och mod som står utanför maktcentrarna som det är ofta där det händer grejer och problemet är liksom att balansera detta för att man skapar de här centraliserade, koordinerade plattformarna då blir ofta de här grupperna kanske marginaliserade eller så det gäller att skapa något sorts inkluderande plattform och det där är det blir ju ett forskningsfält i sig nästan hur man ska lyckas med det Ja, Joel Endrik Jag håller med där, jag tror att djupet har vi vi behöver mindre grupper men också som har mycket mer ett systemtänk för jag tror att det är vi har gått fel på historiskt sett att vi inte sett helheten av våra beslut när vi har gjort beslut utan man har gått väldigt djupt i det område så jag tror att vi har djupen med mindre grupper som jobbar mycket mer i någon form av kretsloppstänk eller systemtänk, hur delarna hänger ihop Jag tror att det är det som är i området vi behöver jobba på Åsam Jag skulle säga att vi alltid som vårt samhälle idag behöver mycket kunskap precis som samhällen tidigare har behövt kunskap Frågan är ju, vissa delar känner vi väl och en del av kunskapsbristen idag är väl att förstå varför den kunskap vi har inte används mer för att du skulle vi uppfyllt den här agendan redan samma år som vi beslutade den 2015 så att det finns vilken typ av kunskap och där tror jag att det är agendan förutom vad som man nämnts här då när det gäller att den erbjudit med en sant språk vilket jag tror vi borde verkligen ha tillvara det inom också svensk forskning samtidigt som mycket klokt sades i rapporten när det gäller att egentligen inte nya frågor i grunden men just de här systemkraven och skulle jag vilja lägga till den här alltså du kallade spilleffekter då så jag tycker det var ett bra koncept för det perspektivet känner inte jag har kommit åtminstone har inte kommit fram till politiken och det är inte den stora forskningsbasen heller i Sverige på att faktiskt i grunden se hur hänger hur hänger det ihop och det är ju den här agendan möjlighet att ta det steget till att verkligen på allvar se att vi inte tittar på vårt samhälle i ett stuprör och följer de här vanliga produktioner och konsumtionsmönsterna men vi måste se att vi reagerar på en jordglob och den här jordglobsperspektivet som ju man bryter det genom delvis av goda skäl när det gäller entreprensén tänket och den från ekologiska syngen men samhälliga globala perspektivet det tycker jag fortfarande att vi saknar riktig kunskap och det är uppenbart att politiken saknar tillräcklig input från sådant forskning Viktor, tittar du på dig också? Jag funderade också på det här spilleffekts resonemanget vi jobbar som organisation som jobbar med många internationella organisationer så har vi många partner i låginkomstländer som gör att det blir naturlig koppling vi konsumerar här och jag tänkte på det här men hur kan det vara så att Sverige ser ut att prestera så bra samtidigt som vi skulle behöva 4,2 jordglot om alla lever som vi gör det finns ju någonting fundamentalt fel där och det är ju att man inte kanske gör de här kopplingarna spilleffekterna kallade där det är absolut någonting som behövs inom forskningen men även tänker jag nytt och sidornyttor av politiska beslut som man tittar på miljöpolitiken och besluten som man vill ta så beskrivs det ofta som kostnader det kommer att kosta sidor så mycket men många av de beslut som man tar ledig ut i sidorffekter i form av förbättrad hälsa till exempel så att jag tänker att forskningen behöver ha ett spilleffektsperspektiv även där och se vilka konsekvenser får det negativt men även vad kan det leda till positiva sidorffekter och sen tänker jag som jag kommer tillbaka till forskning tror jag behöver titta mycket på vad är det som möjliggör beslut vad kan få politiker att tillsammans landa i att man genomför den reformen eller den reformen vi släppte en rapport tidigare i våra som handlar om fossila subventioner och hur stora dom är i Sverige och då säger alla politiska på det men det är inte bra och det måste vändra där kom en studie förra veckan som Cambridge University har gjort där de har tittat på just utfastning av fossila subventioner i olika länder vilka argument har fungerat vad som är möjliggjort att man har kunnat genomföra det och sånt tänker jag är jättebra som underlag både för oss att driva på men även politiker som ska ta de beslutarna jag undrar vilka tankar har kring tekniköverföring jag var med på den här high level political forum och i sommar så tar det många både från de utveckla utvecklingsländer om tekniköverföringen och om miljöteknik men också om överföring av kunskap vilken roll har olika aktörer när det är ett exempel vilken roll har näringslivet i tekniköverföring den har ju en stor roll men det börjar ske då inom olika sätt liksom, vissa industrier är väldigt utvecklade när man har korslissensiering av intellectual property eller sånt och den är då satt till en x-procent som låg under 5% andra industrier som är lite mer ovan har inte kommit dit än och det har en moglandsgrad dels när man föröver och sen har det med förutsättningarna på andra mottagare och i skogsindustrin så är det inte lätt eftersom det är inte alla som har den komparativa fördelen som nordeuropa har speciellt skandinavier med väldigt mycket skog där vi kanske redan avskogat men om man tar en som i telekomindustrin fungerar det väldigt bra, det är liksom får man rätt, man byter patent eller köper insett i färre rismer än någon discriminerade rates men det har att göra med moglandsgraden i industrin och ibland understött då av någon union som exempelvis i TU i FN och sånt där som gör det underlättare, men det är ju väldigt viktigt Ja, jag åsar först sin morgon sen Ja, vi har ju på i VL på Svenska Miljöinstitut ganska mycket miljötekniksamarbeten med museet och där är vi ett intressant exempel tycker jag nu när vi ser hur även för svenska samhället uppenbara sambandet där vi kan hjälpa Indien till exempel där vi har kontor med teknik för bättre vattenredning, men det är ju Indierna som hjälper oss med tankesätt och tankemodeller nu när vi ska gå bortifrån en modell där vi har dikat och försökt att få bort vatten från åkemarken till att samla vatten för att vi ska behöva mer grunden, samhället enkelt få mer bättre vattenförsörjning, så det här måste man ju se när man bygger att man bygger på en relevant för båda hållen, det är ju tycker jag en rimligare tolkning av agendans övergripande inriktning att det här är en global agenda man suddar ut mellan nord och sydman ser självklart beroendet både kunskapsmässigt och teknikmässigt, men det finns en fortsatt otroligt stark roll för Sverige att vara med och både kunskapsutbyta och överföra och lära och träna, men i det lärandet så måste vi se att det är alltid någonting som också lär oss och ganska mycket många gånger Här finnas delar av Sverige som behöver idéer om hur man vid avskogning sen behöver återplantera som vi kan ta in från andra länder också. Jag noterade den här kritiken som fanns i rapporten och som Karin också typ om alltså att den här teknika överföringsdelen i agendan på något reproducerade här beroende relationen mellan syd och nord men jag tror att det har sin förklaring i förhandlingsdynamiken inför 20-30-agendan. Jag tror Karissa Olofsgård som ledde Sveriges förhandlingar som ambassadör för 20-30-agendan kan vittna om att i vissa lägen är hur lagenkomstländer väldigt nog rannar med att vid makthålla den separationen mellan nord och syd, nämligen när det kommer till finansiering och tekniköverföring så man ska vara medveten om det, men det är på förhandlingsnivå. När vi jobbar med 20-30-agendan på nationell nivå runtom i världen så finns det liksom en annan ton i skällan och där är det ju väldigt tydligt att de är medvetna om den nationella utvecklingsstrategiens roll i att skapa marknader, i att skapa ekonomiska förutsättningar för att attrahera företag, investeringar och teknik. Det vill säga i förhandlingsspelet inom klimat- och rollbar utveckling och så vidare så handlar det mycket om det här gamla förhållningssättet men jag skulle säga i verkligheten i länderna så har man redan kommit förbi det det är i alla fall den erfarenheten jag haft. Då tänkte jag göra så att öppna upp för frågor och kommentarer och det finns en vandrande mikropon och kan ni ta och presentera? Jag känner igen många av er här men inte alla vem där och så tack gärna kotta, rappa, frågor eller kommentarer så först har jag här nere Läcker du upp handen ordentligt så kommer mikrofonen. Hej Tack så mycket för intressanta presentationer. Pontus Holm från Vetenskapsrådet Jo, jag har några kommentarer. Två frågor till det som Åsa Persson från början sa om den här rapporten och vad ni tycker om den de kommentarerna från den här rapporten de här målen, agenda 23 till målen de täcker ju de mesta de är ju totalt alla målen tillsammans väldigt väldigt brett förstås och man säger också att man har i diskussionerna ställts i frågan vet vi vad vi inte vet och det är ju alltid svårt att säga om man vet vad man inte vet men givet det här är väldigt breda totala målet och det är alltid svårt att veta vad man inte vet Är det styrd forskning som är svaret eller är det mer fri bra forskning Jag såg till exempel när man räknade upp vilka pengar som i Sverige gick till forskning för att uppnå de här målen så var det 6 miljarder från vetenskapsrådet det är ju hela budgeten och det är ju inte alls övermärkt åt något håll utan det är bara helt enkelt forskning och all forskning har en tendens att beröra något av de här målen så är det styrd forskning eller är det mer bra forskning det är min första fråga och min andra fråga är det här med att öka inflytandet i EU internationellt hur, hur, det låter ju bra men hur, och ser man någon roll för ett joint programming initiativ i det här exempel om ni bekanta med dem Tack Ja, släppe frågan till panelen finns det fin forskning och full forskning Jag reflekterar lite på det här om man omberds fylla i vilka mål man bidrar till och så vidare och även då man skulle ha utlysningar som riktar sig mot något speciellt mål och det kanske finns ett annat sätt att förhålla sig till 20-30-agendan att man kanske i forsknings utlysningar inte identifierar på det viset men istället försöker åberopa 20-30-agendans principer kring universalitet och transformation och integration och så vidare att det kan vara på något sätt eller det kan omvandlas till kriterier i finansieringen och i granskningen av forskningsförslag istället för att säga vi vill ha forskning på mål 14.2 utan att det finns det är ju lätt hänt att man reducerar 20-30-agendan till de 17 målen det är ju fortfarande stort men det finns ju också 30 sidor text som förklarar principerna och vad det är egentligen vi vill med det hela där ska man fånga upp Victor även om det är 169 delmål och 17 mål så är de ju inte alltäckande heller de är ju liksom ett resultat av en politisk överenskommelse där man ju för att få alla länder att skriva under dem också har utlämnat vissa saker en del av dem tänker liksom är politiska som till exempel att rättighetsperspektivet tycker inte jag är så starkare än 20-30 och det är ju nödvändigt att ha andra delar som man tänker också kan vara sådant som man inte har tagit med bara för att man tänker att det är på något sätt text på delmålsnivå men vi gjorde en genomlysning av målen och tittade på miljögifter och kemikalier och det finns ju inte med sådant mål men däremot den förutsätting kom vi fram till för att kunna uppnå 11 av målen och en jätteviktig del i om vi ska få till en cirkulär ekonomi för man måste ju veta vilken typ av kemikalier som finns och vilka material som man sedan ska återvinna så det behövs även det här den fjärde delen som har tills efter workshopprenör kritiska förhållningssättet och analysen av agendan vad är det som inte finns med och är vissa av de sakerna kanske nödvändiga för att kunna uppnå de målen som finns där Åsa Sätt ute efter att Agenda 2030 som du säger är en bra beskrivning av vad en positiv global utveckling skulle kunna vara och gåt för håll så tror inte jag att den säger ett argument för den ganska långa debatten och den viktiga debatten i Sverige om hur forskningsfinansieringen ska se ut därför att det finns ju olika sätt att styra universiteten och de som säger de en fria forskningsmedel som vilka slutpunkter vill man att de ska driva mer och behöver dem en förändring för att bli finansieringsmässigt för att bli förändringsbenägna åt ett positivt fall eller är det bra att de fortsätter eller ska vi ha mer av riktade och behovs utmaningsdyn och forskningsdelar den här balansen tycker jag är bra och sunt om vi har en ständig diskussion och det är inte enbart frågan om 2030 som så säger är ett argument för hurvida den balansen ska se annorlunda ut utan det måste man ju gå djupare för att forskarna kanske inte hade tid i den här studien att gå djupare vad levererar egentligen den fria forskningen i Sverige som hjälper agendan det vet vi ju inte riktigt idag men du kan ha uppfattningen att det levereras bra för det är bra forskning eller eller inte men del upp till skapsrådet för att forma sig dom att också titta på nu har jag två frågor och kommentarer en allra längst ner och en ganska långt ner Anna-Maria Oltorp sida och jag kom tillbaka till den här globala rollen som svensk forskning bör och vill ta och där är det ju då en fråga om forskningsfinansiering och hur vi kan samarbeta med forskare i olika länder mycket av de globala utlysningarna som finns idag baseras på nationella forskningsråd som går samman till att finansiera och det baseras ju på att länderna har forskningsfinansiering och forskningsråd och tittar vi på de flesta låginkonstländer och många meningskonstländer så finns inte det och det är ju en utmaning i det här och där jobbar vi väldigt nära skulle jag säga med både Formas och VR och Forte både genom gemensamma utlysningar men också globalt för att få till det och varför är det här så viktigt då en av de här transformativa förändringarna som togs upp i presentationen det var ju det här att arbeta mer i nya länder och forskar i nya länder och låginkonstländer och medlingkonstländer nämndes specifikt och jag skulle säga att ska vi ha en bra forskning ska våra forskning bli i världsklass när det gäller att titta på de här länderna då krävs det ett forskningssamarbete med forskare i de här länderna och jag vet inte om ni känner till att i Somras i The Nature så publicerade Jean Lebel som är chef för International Civil Organization Research Center i Kanada en kommentar de har gjort forskning och tittat på var bedris den bästa forskning när det gäller forskning runt de här länderna forskningssamarbete mellan forskare i syd är starkare än forskningssamarbete mellan syd och nordforskare och det här tycker jag är rätt så en viktig aspekt så ska vi göra bra forskning krävs att vi har bra samarbete så det skulle jag rekommendera den här är det någon som har en kort kommentar på det här nej, verkar jag hålla med då har jag en hand uppe där nere Erik Fahlbäck, SLU tack så mycket för en jätteintressant diskussion det jag hörde från kanske mest av Karin och Matt så sen senare diskuterade det är två helt olika inriktningar på den forskning som vi ska bedrivas och ena sidan ett stort hopp till interdisciplinär forskning i små grupper med hög tillit och andra sidan en satsning på de här toppsektorn approachen som är väldigt mycket storskaligt samma som tidigare för att få ett starkt globalt genomslag för med är det två helt olika ansatser kan ni komma tillbaka lite jämntill hur vi ska vad som kan hjälpa oss att tänka i våra statistiska program för den här typen av frågeställningar när det är så totalt motsatta reflektioner under rapporten ja ta år sedan och ifall Karin eller Matt skulle kommentera också ville Måns kommentera först kan jag få en mikrofon fram här ja det är ju ett fegt svar att säga att det behövs både åk så att jag tror det ligger med följten av de här globala stora plattformsatsningarna som har ambitionen att leverera liksom lösningar och få alla möjliga hörn och aggregeras upp på någon sorts global politisk nivå än så länge så är de ju ineffektiva skulle jag posta utan de tendör fastnar liksom jättestora grupper men som fångas i sin egen diskurs och sin egen liksom institutionella birokrati och inte är tillräckligt kreativa miljöer eller liksom snabbfotade miljöer för att komma fram någonting nytt så jag tycker man måste förhålla sig lite försiktigt till de här mega satsningarna faktiskt jag tror på sikten att det är där förändring kommer till stånd faktiskt vill Korin eller Matt säga någonting om det här jag tror ju också att det behövs båda faktiskt men man kanske kan ju se att nu finns det lite en tendens till antingen de här reelt stora transdisciplinära eller som formar så har den väldigt små och där man är liksom en forskare i princip och det kanske lite för lite och lite för likadant med många VR det är någonstans där lite längre tidsperspektiv och en liten grupp det skulle jag säga inte kanske helt saknas men skulle behövas mer då jag bara får fylla på då när jag har ordet så är ju de här topsektornar med som bäst så är de som Lars Lejonborg sa en kupad hand över sådana här små intima samarbetande grupper det är väldigt mycket lösning i alldeles för liten skala som Karin säger så att jag tror att det kan faktiskt vara både åk utan att vara feg då har jag här vi tar den här tack så mycket mitt namn Eva Blix jag jobbar för svensk stålindustri på Jankontoret heter det med JG mot det här att man ska redovisa ett antal mål hur man bidrar till för det är också så att man inte bidrar till några andra mål då så jag skulle önska att man alltid hade en helhetssyn när man skulle redovisa det svaret på frågan behövde smått eller stort jag tror man behöver både åk är man väldigt specialiserad så kanske man ändå måste förhålla sig till de globala målen som helhet men min fråga är det som Åsa lyfter mycket om kopplingarna mellan de olika målen det finns faktiskt behov av ny forskning och jag tänkte panelen för en industri är det så att man behöver alla målen alltid framför sig och vi vill att både forskningsagendern och politikerna styr mot agendern och istället för bara följa upp hur det har gått hur ska man få mer målstyrning i politiken, i forskningen och vad är det vi behöver för någonting där tack jag öppnar upp panelen Åsa det vi ser är ju just att det här system mer systemanalyser till exempel skulle vara ett sätt att i den tillämpade forskningen faktiskt gå fram mer, alltså det är inte rekta lösningar utan då är det ju det som så att säga på något sätt gör en vägvald, en karta för en vägvaldsorientering som sen kan tas vidare, så att mer av systemanalyser är någonting som vi efterfrågar som vi ser som en bra agenda och där är det väl ganska väl går väl att söka finansiering för den typen av projekt men inte helt enkelt för att den bland annat kommer in på den här frågan om att man behöver vara några olika forskare men inte jättemånga och man behöver lite tid på sig och ofta mellan olika discipliner och gärna både discipliner som inte är jättevan av att samarbeta är det någon mer i panelen som vill kommentera av Mons där kan vi bara, jag vill också det har kommit upp förut men betona lång vikten av lång siktighet det ser det ju mycket forskningsbidrag som går till en person och sedan en mikt forskningsbidrag som går på två år och även i utvecklingssamarbete har man ju då haft ganska kort siktig horisont på men just de akademiska miljöerna och till exempel nordsydssamarbete där är det ju väldigt viktigt att ha långa program där man verkligen faktiskt bestämmer sig nu satsar vi på den här institutionen och det här samarbetet i det här landet det ska kanske handla om tio plus tio år någonting för att man ska verkligen ha några långvariga effekter och där tycker jag till exempel mistrar fungerat bara i Sverige där man har haft långa horisonter och med fem plus fem år då känns det meningsfullt för alla aktörer att bygga upp en ordentlig kapacitet och jag tror det där måste man genomföra inom fler gränar att höra ekosystemet då har jag längst ner här Wendy Broadgate Future Earth jag ser att många av de här frågorna är väldigt akuta och vi behöver transformativa och exponentiella förändringar för att nå de här målen vi på Future Earth tycker det finns ett glapp att ta fram färdplaner och Pathways forskning som tar hans in till hans in till all STG tillsammans och vi försöker få fram färdplaner som kan hjälpa steg för steg att se hur fort det måste gå ser ni det som ett glapp ett roll för forskning i sådana Pathways och exponentiella förändringar Victor Jag tänker absolut att det finns ett glapp mellan de här målen som man sätter upp och sen också vägen dit i den här årliga STG-rapporten så kommer våras att skriva ju FNC generalsekreterad Gitterres förordet och då sa han 12 years left till the 2030 deadline we must inject a sense of urgency alltså det måste gå snabbare och en annan svagighet i agendan är också att den är frivillig jag var också med på det här HLPF-mötet i sommar som en del av svenska delaktioner där redovisa i länderna då sina frivilliga redovisningar vad de har gjort och det blir inga konsekvenser om man säger att men vi jobbar på med det här och det går bra och det händer ingenting och det tänker att forskningen har roll att spela och verkligen var tydlig i det här är vad vi har att jobba mot om vi som i princip om vi som mänsklighet ska ha en schysst chans att få till ett bra samhälle då måste vi göra de här sakerna och det går alldeles för långsamt så där tänker jag att det finns självklart strategierna för genomförande måste forskningen in och visa tydligare att det går alldeles för långsamt vi gör jättemycket bra, vi mappar in målen och säger att vi bidrar det men alla som jobbar med agendan 2030 även vi måste tänka att vi har mer bråttom än vad vi tror och sen en sak jag tänker just när du pratar om pathway och som jag upplever i den svenska kontexten vi har det problem med och där forskningen skulle kunna göra ett starkt bidrag det tror jag är vad som bland annat pekas på av det klimatpolitiska rådet att vi behöver genomlysa och utveckla modellberäkningarna för lång tid för dem sätter ju väldigt mycket fasta lösningar det blir en väldigt fast pathway som ofta leder till lite oålbart resultat och det är väldigt svårt att ändra på så där behöver vi de flera av de grundläggande ekonomiska och andra modellberäkningar eller sett på trafikområdet till exempel behöver man ju kritiskt granska komma upp med alternativ och också komma med förslag på hur de skulle kunna användas på ett sätt som också möjliggör en pathway som man vill leda till eller som målen pekar på jag har två här i mitten och tre till mig i mitten har jag Hej Martin Ericsson från Sustainable Development Solutions Network STS Jag vill också tacka såhär så mycket för en jätteintressant diskussion en kort kommentar först är att jag pratades en del om spilleffekter eller spillover och faktum är att de ingår i den senaste STG indexen och dashboards till viss del säkerliggande stort rapporterings under skott dock kan tänka mig när det gäller det Jag tyckte det var intressant som sida lämda förut om det internationella perspektivet då det blir väldigt viktigt då speciellt för spillovers och jag vet inte hur formas resonera kring det här med att finansiera forskning för att adressera den typen frågor då så jag är lite nyfiken på kanske på din syn där du ska också få en fråga du ska också få en fråga vad vi gör dels gör vi som sasa vi jobbar tillsammans med VE, Forte och SIDA i utlysningar kring resgenz till exempel och då finansierar vi de svenska forskarna och SIDA de som kommer ifrån syd eller de länder som man får men sen har vi ju visat att man söker bidrag hos oss så har man ut universitet som blir medelsförvaltare och då kan man också ta in forskare från andra länder som är med och forskar men vi tar inte och ger pengar direkt så att en person från Mozambik som bara finns i Mozambik kan inte söka medel hos oss även ifall det är den bästa det bästa förslaget så får man inte det en del gör ju det i England till exempel så finns det i UK de har en del utlysningar där forskarna från hela världen kan söka för pengar, vi har det inte så jag förstår det tack så mycket för det svaret lite grann kanske en brist för den typen av finansiering tror jag samtidigt ser ni inom agendan leave no one behind precis bakom då har den bakom först och så två rader ner tack så mycket Linda Keeling från Sveriges Lambruks universitet min fråga gäller de här indikator som vi har för att se hur bra vi är mot de här mål och delmål den benchmarking, det är inte precis en historisk perspektiv men man kan titta tillbaka lite och se den trend vad vi är på väg Sverige bland de bästa att samla in data, vi har personal numbers and databases, vi är jätteduktiga på det hur ser någon i panelen att vi kan sända den data för att titta på synergies and conflicts under den kortaste tid och förutspåre framtiden men hur kan den spela in till den global spin off synergies eller någonting jag tar frågan som är två rader längre bak och sen får ni svara på de här innan jag har en avslutande fråga till er tack så mycket Judith vi är för Vinnova Åsa Per som pratade lite grann om forsknings och handlingskapet och rapporter och fokuserade på forsknings kapet, men jag undrar om i panelen har någon tanke kring forskningens roll i handlings utrymmet som jag aggarnas också efterfrågar då var det två frågedelser här med forsknings roll i att vi ska göra och det andra är hur kan vi använda data och indikatorer för att göra bättre analyser jag tror jag får se på Lindas fråga om indikatorer och data vi har ju som sagt intresserat oss för korskopplingarna mellan målen och det finns ju olika sätt att jobba med dem, modell beräkningar vi har också jobbat med deliberativ metod med beslutsfattare och aktörer för att etablera liksom en lärande process samtidigt som man gör själva analysen sen har vi ju all statistik och indikatorer statistiska analyser som kan göras för att förstå relationen mellan två variabler som då kan vara två delmål i den här 2030-agendan, så där finns det väldigt mycket vi kan göra och jag tro det där är liksom ett outforskat fält lite grann, men det finns ju institutioner från att det är Uppsala som håller på med just detta på globalt nivå men det hade varit intressant som ett nationellt forskningsprogram Åsson? Jag tar en andra fråga, jag tror det är absolut och det tyckte jag antyddes också från rapporten om att det finns från forskningen ett starkt bidrag till handlingsgapet också men det är ju då med den roll som forskningen har det de roller som pekades på här och där ser jag att i det mer tillämpade forskningen men också i den process studerande forskningen, jag tycker det var bra att det lyftes fram men för att titta på kortare perspektiv för forskare så att vara med och ha mer följeforskning är en metod som jag tror är viktig att se, inte minst när vi har integrering med många olika aktörer för att förstå kanske komma med vissa inspelmen framför allt för att förstå varför händer inte det som leder till lösningar utan varför händer business as usual till exempel det är ju mycket av de hindrerna som vi brottas med, man kan peka på att global agendan har satt enat så att säga fått ett enat budskap av vad som är en positiv global utveckling och det är ju bra för att konflikter i den målbeskrivningen skapar problem men vi har ju fortfarande ett scenario som just nu går helt åt fel håll och inte löser och där måste ju forskningen vara med och ställa frågan varför händer det varför händer inte någonting annat och då måste man se så vi handlings som en kapitalisator för handlingskraft och lösningar men där blir det ju också bredare med samverkande aktörer och mycket mera i ett så att säga nära samhällsperspektiv och den typen av forskning skulle man möjligen då behöva se att man kan skala upp på olika sätt med finansiering. Då så närmar sig panelen sitt slut och jag tänkte bara undra har ni några avslutande kommentarer om det här mellan forskning innovation och agendan. Det här kan också bli ett litet inspel. Vi har ju snart ett val och vi har ju många ministrar som kommer förhoppningsvis jobba med de här frågorna framöver. Jag börjar med dig Måns. Vad tänker du är viktigast framöver? Den unika positionen för Sverige innehåller också en ytterligare dimension nämligen att industrin som representerar panelen och i publiken faktiskt är med på båten och är intresserade av att ta ett globalt ledarskap. När vi i forskningsagendan jobbar vidare att också industriforskningen och tillämpningen i industrin att vi har med det från början så att säga. För vad vi gör i Sverige är bra för Sverige men ska vi lösa någon globalt problem så gäller det att det blir skalbara lösningar och saker som kan plockas upp i andra länder också och då är ju faktiskt industrin ett otroligt viktigt redskap. Om man nu får kalla er ett redskap det kanske var lite offentligt. Karl Henrik. Tack Måns. Forskning är jätteviktig men det är också viktigt att få reda på vad forskningen leder till. Det vill säga att det leder till att man får framgångskrig industri som betalar skatter så kan det finansiera ännu mer forskning. För det här är också ett kretslopp. Och jag måste säga att jag tycker att industrin har börjat ta tag i vissa saker och jag tycker forskningen nu i den här debatten också. Däremot är det totalt besviken på politiker. Jag var närvarande vid Nordiska medisterrådet och alla miljöministerar. Industrin var totalt enad. Inte ens på nordiska länderna kunde komma fram till några gemensamma slutsatser så det är också viktigt att vi påverkar den politiska dimensionen i det här och vi kommer lite till din fråga. Klockan är 5 i tolv eller 2 minuter i tolv. Och vi måste få in den på den politiska agendan. Så den första målen nu har man enas om de här sjutton är jättebra. Men vi måste dra det mycket snabbare. Viktor. Jag skulle vilja slå ett slag för forskning till måltolv. Hållbar produktion och konsumtion. På HLPF har vi ett seminarium som just Nordiska medisterrådet anordnade om de nordiska länderna förutsättningar och måltolv som anses vara ett av de svåraste målen för oss att uppnå. Ett mål som kopplar antal väldigt många andra mål och det är ett mål som handlar både om en omställning av hela ekonomin till att bli mer cirkulär till att behöva titta på vilka beteendeändringar behöver få till. Så det tänker jag någonting jätteviktigt och just det här att vi inte alltid kan tänka att vi är ett föregångsland. Vi har jättemycket bidrar med vi har mycket teknik som vi kan ha samarbete med Sydman, men vi lever inte så därför är det måltal forskning och sen kopplingen till genomförande som du var inne på. Tycker jag bra. Åsa. Jag ska nog avstå från politiska kommentarer just idag när det finns sånt. Jag konstaterar att forskningspolitik inte brukar vara den stora heta valfrågan om det inte är så att man totalt gör. Och det är ju ett sätt att driva på politiken, att visa krav på att det ska ske saker. Därför att här står då både forskningsinstitutioner, forskare, civilsamhälle och inte minst också de näringspolitiska aktörerna bakom och uttrycker just den frustrationen mot politisk handling. Det tror jag är det viktigaste bevudskapet. Stå och tack! Stå och tack till panelen. Då som vi har sagt så agendan är ju ett också ett gemensamt språk. En referensrum för oss alla som vi kan använda när vi arbetar internationellt mellan olika sektorer och aktörer. Och vi på Formas kommer använda den här rapporten i våra vidare dialoger med regeringen, med akademin, med näringslivet och civilsamhället. Men den kommer också att ge oss fordförfårt både vad det gäller våra nya utlysningar. Formulerar vi dem rätt? Tänk på rätt sätt. Som underlag inför de förhandlingar som nu pågår EUs nästa ramprogram och naturligtvis är vårt inspel inför nästa eller en kommande forskningspropositionen. Jag vill rikta ett stått tack till SI och de medarbetare som har tagit fram och gjort den här rapporten så ett stått tack till SI. Tack till er alla som kom och som följde den här diskussionen.