 sākšu iekštu. Labdien visiem prieks jūs redzēt mīs adodāt laiku šīs dienas prezentācijā par atvērtos un ātni. Es tu liet meināšu nošarots tābe krēnaviums. Šīs pasāk mīdēj radās, jo mēs sikpa laikam kāpārstnis 2020, no konekti mums ordanzinājiem imprimatīvu seminārtancīvā bibliotēkā. Mēs tik, kur pīdilās arī Gītri Rosenberg nu open-aira projekta. Mēs sapratām, ka vajag mās lai pairāktakā tālp un laik, lai pārnā tāds viši tieši atvērtā zinātnis jautājums. Zepsīturi jums ar nālāru žinskana appārstas 2020 nacinālā kontaktpunkta. Tad īdeis, kai es pasāstīšu, kas ir tas, kas šodien ir plānoti, lai nav pārtu tomu, tad šodien būs tā, ka būs vispai uzvot jautājumu question-and-answer sadaļā. Šīdien samanājās būs tundu garšu iesnākumā. Tad es pasāstīšu vairāk par Āpārstas 2020 nacinālā kontaktpunkta tādu. Tad Gītri Rosenberg nu open-aira projekta un atvārtas piekļūs dienas, tas pastāstīs par kas arī īstā open-aira un atvārtas piekļūs dienas un tāpat pasāstīs garāk par atvārtos zinātum un konceptu. Tad mūs pievenosies kolēģis jums mārši slēdījuši norīgstekniskā samunus tāds, kašu vairāk pasāstīs par projektu un arī European Open Science Cloud kā tādu. Pēc tam, mēs esam uzlūgušu arī kolēģis laudas Sikovski un Jānikām, par pasazīt vairāk par šiem feru datu principiem pārvaldībā, jo tas ir vienas no atvārtās zinātus turakmiņiem. Pēc tam arī varēs uzdūt, ka vairāk jautājums, ja būs nepieciešam ība. Vai visi manidzīrt? Jā. Lāvi. Kādam ir jautājums? Es domāju, ka mēs izmēdosim jautājums atbilds un to drugas celšanas tā kā opcija, izmēdosim elēci dādāk, viesmēs, ka pārāk daudz laiku, pa ies, tā kā koncentrējoties. Bet īdeiski, kas adīs ir apvārši 2020 un no nacionālēs kontaktu un skātāts. Par approgramu ir tā, ka apvārši 2020 ir vienu lielākejām eirobsanījās programam tiešu pētniecībā un innovācijām, un laiku postmānu 2020 gada līdzotus 2020 gajadam tika ieguldīt tajā aposlojumu 10 miliardiem eiro. Par nākamo programu visi apvāršanas eiroba, tur šobrīt tā kā īdei ir ieguldīt tā kā 100 miliardos visakarā ar Brexitu, un ar covidius ir iespējums viss jau projām mainīs, mēs tuvākajā laikā redzēsim kāds būs tā nākamā jitvaru programu. Šajā kontakstā. Par nacionālā konta punktu, kas šilpā sākam arī šodien tā kā inisieku opā ar nacionālās 5.11. Mēs esam tā kādbalaste komanda, kas ir konsultētīši cilvēkuši par apvārši 2020. Mēs atrodi mēs vāļņielā vienas piekģijās tāvā tā, kas vērnāt uz konsultācijām, tikai šobrīdja tā, kad sakarā ir visu covidis situācijumies, konsultācijas nedzem atālanāti, un tas, ko es jums iesaku, mums jūs ir tādsīties mūsu mājas lapā un izpētīt, kuri jums es varāk interskāris, ir jūs jūmas, kuri normūs ekspertījums es varāk rāt palīdzēt. Piemēr, mēs esmu, es konsultēju cilvēks tieši vienā no apvāršu programā, un kas reirov mainīgā pasaulē, nav to ir skiekļojuši un domājuši saviedrību. Piemēr, mēs ar pērsteis ar čiem jautājumiem, un atiem jautājumiem jai ir saistībā tieši sociālāmi komandāriem zinātniekiem par tiem projektiem, ko var pētēk ties sociālāmi komandāriem zinātnieki. Un runājot par to, kur tad brātis internauciju par projektiem programu, ir tāda programu, ka maizlapa funding and gender opportunities, kur ir principājā baisis programas, un ko piendā bēra aps komisiju, un apvārši 2020 ir viena no viņām. Un jau tālāk izsačūrīd ir piedāvājumā, jo ka jau redzējāt, šobrīd apvārši 2020 programa, iet uz bēgām, šobrīd ir jau visslubināti 2020 konkursi un vēl 2016 projektu konkursi, piks izslavināti. Un tad kopumā runājot par programu, ir tā, ka viņai te sietvērši tāds, ka viņai trīs pīlāri, pirmajus pīlārši, ir excellence pīlārs, kur divās no programu, var pēdulīties, tādīvi princip, tā kā programā parādās lielākoties, jau var vienkāršot programu, ir, tā kā, bottom-up, un top-down programus, un piepienam European Research Council, kas ir Europsicelības granti, kur ir pētajies cislākienu, izcislākienu pētniekiem, kā daļā no Marijas Lodosiski, ir īsti pētniem, kur arī tā kā cilvēpni pašpētīt ar savu tējumu, bet piemēram trešajā pīlārā, kas ir sasētel challenges, un kuri sabīrīt izaicinājumi, kur ir astīgni noteikši Eiropas, Eiropas Komisiju noteikus, šos izaicinājums, ko vēlas viņa rīkstināt, un tur astīgni noteikši tējumus, kur ir aprastītis dēt programās. Tad īdeis, ka pēc tieši un mēs runāt par atvērtu uzitātas jautājum un apvārs 2020 kontekstā, jo tā viss situācija tādi, kad apvārs 2020 ir publisk piemēs finansējums, kur Eiropas nodok maksātāju doda naudu pētniecību, pēc būtības. Un tepēc es jautājums, ir par to, kā nodošanāt lasītājiem bez maksas, un tiešēt spēļo zinātiske informācijai, jo šobrītā situācija tādika zinātinsko informācija, vajadzīt rākstīgi, un jūs prīvātajos prīvātajā svītās, mēr, kas mēl mēr, ir pūbisk piejiem. Un tepēc es jautājums, par šo atvērto zināt, un tepēc mēs metzināju ško lai Čulien, par to vairāk runāt, jo arī nākamījā ītri programā, kad ir apvāršanas Eiropa, atvērta zinātas principam, būs ļoti liel nozīma. Un tepēc arī mēs šodien taisamšos pasākumu, mīņem būt zināšanas, par šo atvērto zinātas konceptu, un kas ir tais, kas es teikt prasīt, tad tiek veikt pētījums, par pūbisku naudu, jo šobrīdari Latvijā notiek pētījums, tiek veikts, ko ir pasavuktajus izletības ministri, ilai saprastu, kas ir tā situācija Latvijā ar atvērto zinātni. Un šis pētījums, ka saprotu būs piejiem vasarši sākuma, vēdo nacionālā sākvērtā zinātas nostārši, un tas ir to, kas šobrīdā un atvījās, zakuviu tam, kas ir tas, ko piedāvām apvārši 2020, tie principi, kas ir jājiem vēro. Es domāju, kad es savu ievadu esmu iztāstījusi, es varēšu es beidzu šerocavekrā, un to, kad nākamais runātais, kas mums ir gītā, un māka viņa var pieslaikties. Tulīt, valīšos ir salā ekrā, un dienai siem. Un mani kolāģies, kaut ko ne tā, droši arī var komentēt, jo, mēs tešām, šodien esam studēts naišams speciālas un praktičas jomās, lai viņi tiešām ar jums pasāsīt to labāku un aktuālāku, kas notiek. Ejraupā un izatūrī Latvijā. Iemidams var patāja, kad viņi ir vienas nu programus apvāršanas 2020. realizātiem projektiem. Na, jārī, viņš viņš lietiek realizāts Latvijas Unustāts Bibliotēkā, es jums visiem pētniekiem, ir citiem interesantiem siloties, ko komunicēt ar šo pikļus dienastu, viņš ir domācijas īsajā Latvijai. Tā, kad jūs ir notiek taisināt gītū, nuktus konsultācijām ir arī prezentēt informāciju par to, ko viņi zinu. Tad, droši arī. Viņš laiti ir adzami? Jā. Labien visiem sākumais īsi pastāstīšu par Openair un nacionāla atvartās piekļus dienast un vēlāk turpināšu betalizātāk par atvārtos zinātami. Openair ir radies un izvēdojies iltermini projekt rezultātā un šobīd jau Openair status ir netikai projec, bet jau startautiskā organizācija. Šis projekts bāstās uz trīs svarīgākajiem taniem kā pīlāriem uz cilvēkresursiem respektīvi katrā vāstī, kas piedalā šajā projekta un arī būs tagad dalībnieki Openair projekta ir eksperti cilvēkas nodarbojās ar atvērtās piekrivus un atvērtās zināts jautājumu veicināšanu visā vālstī un taiskērdāpaldams ir izstaptautiskā un veidā jo taisi notiek izstaptautiskā sadarabībā. Tad otrliemta ir infrastruktūru, kas pamatā ir repustaurītīkls. Tad atīja digitala arhīvi, kuros tiek uzglabātis un nodot pietiekļūt pie zinātskiem, resursiem, zinātskiem publikācijām datiem un tāpālāk. Trešā lieta ir skur arī eksperti cenķus sniekt kvalitības konsultācijas spotiks, nozara pārstāvien lai ieviestu zināmas atvērtāja zinātnei tuvākas izmēņas nažādos dokumentos un varīt protams iztenošanas risinājumos. Ar to arī nodarbojās arī apanēt komandas. Aupanēt protams ir arī savas portāls, kas sniedz dažādu informāciju un arī dažādu spakalpojums. Tā ir tāds, kā piekļūs pultas, visiem repustauriem, kas protams ir registrēši šajā portāla, neportālāšanī pakalpojama. Vīdziet to ir iespēja mēklēt ļoti lielā informācijas klāstā arī no vienas vietas. Bet apanēt protālēt piemēti dažādu citu pakalpojumu cikai mēklēšan, dažādu citu ļoti plāšu spektrsku piedāvā. Pamatā pakalpojumi ir adresēt pērniekiem, projkt koordinatoriem un datusniedzējiem. Šeit neesadzam irevīt kāds izvedots katologs dažanālēm pakalpojumiem jau tika daudz jau, kai nepieciešams jau veidotstrukturētu informāciju, kā par to informēt zinātas, ko sabiedrīb. Latvijā ar apanēt projektu nodarbojās Latvijas un unistāts pārstāvi mūsu funkcijas ir sniekts atvāstu pētniekiem, pētniecības projektu vadītājiem koordinatoriem, arī sniekt viedokli un atzinies politikas viedotājiem, arī ar izdevējiem Bibliotekas pēcāstiem strādājiem visā Latvijā. Ipaš atvāstieks sniekts un ipašu grupa ir apārstis dalīmnieki, gan potencālēga nesvo šiekurus. Mēs informējiem jau apvārsts 2020, un arī apvārsts Eropa viens no prasību virzieniem cieša, cieša, sestīstīja, atvērto zinātni. Tāpat arī skaidrojiem plašāk sabiedrībai, šos visi otājums un arī sniedzam informāciju ārpus Latvijas sietomus prasa kāds ārpusas. Projekt rezultātā izveidotas nacionālā satvētās pietļus dienas. Šādi dienas darbojā skatrā vēl stī. Dienastam ir arī sava mājas lapu, kur mēs cenšamies visu jaunāku un svarīgāku informāciju ierietot. Tāpat arī iespēja piekļūt pie iepriekšējos gados dažādos semināros, piemēr vai konferencais izveidotiem materialiem, prezentācijām video iekstiem, kur var iegūt plašākū informāciju par atvārtu zinās, atvārtas piekļus jautājumiem. Jā. Lūk kontakti informāciju, rakstīt jārkādi jautājumi detalizētāki plašāki. Mēs notrējumies tēsim atsautsīgi un ambil besimaršiem jautājumiem. Jau zveizināsim uz zveizabildēsim, ja nenoskēdu osim jau mums ieliski iespēja, konsultēties arī arvīsas Eropas un arī vēl plašāk ekspertiem mis darzātāko iesjautājumos. Tā, tos būtu pirma tēmu notrā tēm, protams, ir par kuizgubāčo niena plastāstītļi atvārtā zinā. īsi plastāstīšu, kā tad īsti ir abies, šis jaunais tāds kā virzienas, kuru padezībēs neki be tegi jaunaisi virzienas, bet drīzāk mazliet cīciskatījums uz zināt, mums to, kā mēs tālāk nododam informācija, bet to, ko mēs sami iespētījuši darzātiem mēkiem. īsi prieidzienu plastāstīšu, protams, par atvārtās īspērts datiem, kas ir svarīgs visaktuālākais šo bija un svarīgākais jautājums un mani pa prīkšot cībām. Atvārtā zinātu tā ir kurs tība, inicitīvo, kurs mērķis ir padarīgi zināts, kurs pretīms dažāvās formās, pēc iespēja spiemā, kurs zināts, kai sabiedrībēm, lai veicinātu vieglāku un ātrāku progresu pētniecībā un zinātnē un, protams, saskarē ar ekonomiskiem visinājumiem jautājumiem tā tālāka. Protams, te ir arī saistīts ar to, ka mēs sniedzot, kāds savu rezultātu atvērtā piekriva, mēs arī norādam, ir jaujam, protams norādīt ir dažāda līmeņa, kā mēs varam norādīt, komēs jaujam darīt un varam mēs ļauti atkārtot izmantot, pārvēdot un reproducēt un dažāda citāri. Un ir veidi, kā mēs to varam izdarīt, nu, kad mēs tās ir licensi. Kā tas visi sākās, kuri ištir radiesti svis, padiezībā šī tendēnsu un vērmo zatvērtību ir skatā, un šis iemas ir, faktis, skerīdzi cilvēkos iekšā, un tani, kad ir vērme, mēs pār dalītiesa koko un stāstīt, prasām zināšanām, ir to, ko mēs smatlājuši un, kad tas tīvi dabiskajau cilvēkā iekšā un norīt pērniekos, un tāpēc arī pērniekīm ar to ir nodargojās. Un ātrotdražāts risinājums, kā to darīt, otelieti ir ekonomiskas iegums, jo tā nepieciešamība darīt lietas daudz optimālāku un ekonomskāku. Un tehniskās siespējas informācijas un komunikācija tehnoloģijas mums ir darbušas siespējas, un tautu, kā impūsu atīstīties šajā vizienā, būt atvair tākiem un dalītiesas informācija un dalītiesa zinašanām tīri mums ir iespējām, mums ir īsinājums, mums ir metalica kāda darīt. Pašaizsākumi ir saistīties Astonistu gadu beigām, kad sāka publicēt pirmos atvētās piekļus žunālu, sun arī pirmien nozaru digitalījā arhīvi, ir repozitorīja, vēl dojās, kuros arī tika tāda dūstrāčšī informācija. Tā bija ļoti varīgs moments atīstībā, šis atvērtīgs atīstībā 2001. gadus, ka notika konferencija būtu peštā un tur tika pieņemts panat nostāras par to, kā so atvērtību zinātnē pēdniecībā atīstīt un katam jā notiek un tā tālāku. Un arī pirms arī notika dokumenta parkstīšam, kur tiekas institucijas zinās kās un aizcitis parakstīt, liuprojām var parakstīt, kad viņi atbāstu šālieni stību. Patiatvārtā piekļu tā ir brīva pastāvīga piepientekstiem bez šķešķiem, bez finanču, bez tiesiskiem, bez tegniskiem šķešķiem un ar džādam tiesībām stravdātas šo materiālu. Prudums, ka mēs zinam, ka nekas nav bez maksas. Veic, kā tad panāk to, ka cilvēkam nav jāmaksā par to, ko viņi bija izlesīt kaut ko pēmēram, tad ir jāmaina veic, kā notiek finanču plūsma lai radīt pēmēram šo žurnālus. Un tāpēc tiek veidoti un atīstīt jāuni zinās, kās un tēšanās modeli, kur finansējams nāk esi no lietotā, ja no tā, kas tā kā klienas, kurš pasūti šo pēmēram žurnālu, nābo ne. Bet otrādi finansējums tiek piešķirds radīšanas gosmā, resp. pēmēram zinās, ka projektu laikā, var paradzēt finansējumu žurnālam. Uzturēšanai, vai publikācijas publicēšanai un samakstātātel pirms ir jau publikcēts pirms viņš un onācis pie klienta samakstāt. Tādējāli klientam nav jāmakstā, bet var teit šīs finances slokas šaigadīmā nāka un otras pūsis. Tani piešļā laikā, šo atradz piekļuši žurnālusu, nav jābonē un uztāpēm bibliotikams. Nuzimēki, ka tādā vien dāk, ka tiek ietopīts. Tad tā navdinkas, faktis, ka tiek tērā tābonēšanai būtu. Atvētās zināts kontekstā būtu jāno virza uz zinās, ko darb radīšan, nevis tādā redā, takā dotlielāk impūsu un atrāk arī pie mums nokļūt informācija žurnālu un tātālā. Tad ar šiem modeli dažādā posveidu sateistās, vēl vien lieta, kas palīdz atīstīties, atvētai biekļu veideri vienu ašanās ar izdelniecībām. No tiek pārumas dažādās vāstris mazāk vai vairāk aktīvu, par tolēji, piemēram, viss vāsts pāriet uz principu, ka izdelniecībām nevis abonēšos žurnālus. Tādējādi izdelniecības iegūst navdule, varētu izdo žurnālus, bet otrāda dod navdu abonēšana žunāla, uzturēšanai pimpstātad rakstam, nokļušanē līdz klērtam. Otrāda tad dažo jīm pūsu mainīt. Pāriet jau labākais van jās viss vāsts. Līlās izdelniecības noteikti nenodarbosies ar atcvišķām unverstātēm atcvišķām. Tāds pārns nebūs tik veiks niks, bet jau viss vāsts piemēram spētu. Vienoties, par tādu kopīgu mosecījumu, uz stādījumu, tad varētu arī meina šādā veidā. Bet, pradams, tas ir biznes, un tur pumsīzāts nejāns. Bet, tad ir principsi tāds mainīt model. Šajā schēmā, mēs radzam, ka patiesībā atvērtība noteikais haizdīt ar pūmucēšanos pērniecības ciklā. Patīzībā, visos pērniecības ciklā procesos posmūs ir, kaut kādi darba momenta, kas ir saistīti ar atvērtību atvērtību pērniecībā. Vien vairāk plāšāk, tad sekojuši pūmucēšanos atvērtā piekļu vai tālāk jau atīstās jau dažā citi virzieni. Sākot ar pērniecības plānošanu, kur jau tīri noteik maklēti dažā resursi, kas varbūt arī atvērtā formatā līdz beidzot, kad notiek arī šo materiālu. Šo jaunāts zināts rezultāt radīšana, publicēšana, publici košana, saglabāšana un pēc tam doti iespēja citiem izmantot atkārtāta vēģā. Tad tas iet plāšumā atvērtā zināts iedzienas vēdojās šeitinu vienas no varientiem, ka var paraudzīties uz atvērtos zinātni. Tad vidumies, tad zaljot, tas ir atvērtā piekļu publikācijām. Tad tas ir tas, ka mēs mājana modeli noteik publicēšanās, un pašelie adbāstām tādā vēdā, ka izmantojām repuzidaurīs neko spakalpojums, publikāciju šeit zinātsko rezultāt saglobašanai un nodošanai citiem cilēkiem izmantojšanai. Protams turīs dažāt siespējas kā var norādīt komesļaujiem darīt ar saudā. Tas neislēdz citiem cilēkiem ir jācaucā, uz mūsu darbiem. Tas ir pamat pamats cilēkiem. Tas ir tīst neusaistīts, ar atvērtības jautājumiem, bet tīrētīgs jautājumiem tāds lietas tas notējti. No, saistīts ir atvērtības lietām, bet par vispār, to, kā pētnieki savā darbībā pildam, eitiskus jautājums. Tad ir velien komponentai atvērtā zinātnē, kas ir ļoti. Ar viņu aktuālāk paliek ir atvērtīja pētniecības dati. Tad ir vēl atvērtīja pētīm pierakstība notebookus, kas nozimēk mēs varam labrotorijas, jau veidot elektronskās plathormās savus piezīmis, un tādējā tiegūt jau adminskos saitinu, pētniekiem interesantiem. Tādējā tieg, ar būtu ir piekuriģēts savu pētīm, vai arī varbūt papildinātu kur tadat esi, ka mēs tāstām to, kas jau mūsu šobrīt atveiz notiek labrotorijā. Atvērtā recenzēšana tas ir ciesa saistīts publicēšanos, kur notiek arī meklēti jauna risinājumi, kā padarīt atvērtāku un atrāku effektīvāku recenzēšanu. Piemēram, ir plathorma skur no drošinu pakāl kojums, kur pētnieks ir vietot savu publikāciju, kas vēl no recenzēta. Un, caur šeim plathormām tiek piesēstīt recenzēti, un var iegūt arī jūs, plus vēlu programu sanēns, kā saetim, alasītājiem. Un, šis rakstiek, varbien uzlabots, uzlabots līdz viņš iegūst recenzēta raksts statusu. Atvērtā pēm kodu programmatūra protams jūs varīgi jūs, bez programmatūras notīt, šis atvētās liecinārāt notikt, un nevarētu arī apmainīties informācijas, kā šitas neatīstītos. Taiskētā, arī tas ir sestīcija programmatūra, kas tiek izmantuots tīr pērniecībā, pērniecības datu abstrādē, analizē un tā tā tālām. Arī ar programmatūru ir aicināt pērnieki. Dalīties, jo jämēs dalamies, kāda pērniecības datu kopta, ir izmantu esi kaut kāda programmatūra, spēc visku mums arī ir jämēs glumdalīties, mēs līdā un iesprudums ar programmatūra. Zinānski sociālietīgi, tie ir sociālietīgi piemērām, ar sēķu gējti vajā akadēmija, edu, kur pērnieki, arī var sociazēties ievietot savas madrījā, sīkšā, vajadot savas profiles, mēklēt sadrabības partnerus un tā tālāk. Sabies kā zināna, tā ir pilsoņi zināt. Otras iedziens, kā mēs to varam nosaukt. Tā ir tādi zinātu, kur tiek iesaistīt pērniecībā iedzīvo tāji. Piemērām, tas arī prudums noteikar pastarpinātēr platformām internetākas tegi izveidotas. Šiņi izplatvarmās tegi izveidotas projekts. Pētnieks nolemt, ka viņš gribizmantot iedzīvo tāju spērkus, varam pērniecībā, un viņš ar vartu izdarīt. Tad izveidotu projektu. Uzrakstu nosicījums, piemērām, ir viņš gribājtsināt iedzīvotais vāv datus. Tad uz kādiem nosicījiem, kā to darīt, tā lai būtu maksimāla kvot tīvien vāršenāt. Un noteicīgi pērniekam nojā būt vietās, kur atrodu spērēmērām pūtnis, kur viņš pēta, kur dzīvi biologiskasīkas pēta. Tad iesais šos iedzīvotas iedzīvotā iedzīvotas šo informāciju šiņi izplatvarmās. Iedzīvotas ir iesaistīt arī citā veidā, ir iesaistīt arī abstrādas vozmā, vairī, analīz, vozmā, arī to, arī izdarīt. Atādās izlīdības materiāli tās ir Open Notification, tās iesais tīdus ar izglīdības veicināšanu pēc iespējas lielāk atvērtiību. Un nemešanā brātvērtos zināt, ne tā, kas nu tā visu ir visu svarīgākais, tad visu svarīgākais atvērta zināms kontekstā ir šī atvērtie pēdniecības dati, tas, kā mēs viņus abstrādājām pārvādam, kā mēs viņam sakārtojam. Arī šī pilsvonzinā, nekur mēs iestaistam iedzīvotā, es jau tāda jāda mēs ar uzināt un labāk saprast, kumus pētīt. Plus, arī mums izmantot iedzīvotā ir vēs uzsus. Un pradams atvērta piekļu publikācijām tie tādi pamat visi līlākie, kas vīrzašu atvērto zinātni. Vēl viens veickā var klasifucēt un paskatīties vēl pašāk uz atvērto zināni šajā schēma. Par pēdniecības datiem prodam zinātna viespējiem un tas, kā mēs tos organizējiem, arhivēmi ļoti svarīgi. Lai pēc tamšos pētījums varētu atkārtot un arī pārbaudīt iegūtos rezultātus. Pēc mēs unām pēdniecības datiem, tad nerat veidojis pārpratums par to, ka atvērti dati, tas nozīmē, ka mēs viss sol pētīju un viss uz viss uz datus pēriem svisiem, ka feiru deti arī ir viens un tas pats, kas atvērti dati, pēc pēdniecībā tā nav. Jū mēs parāga mēs uz pēdniecības datiem kopumā, tad ir daļu dati, kas ir nesakārtotik, kas sadrojas mūsu cīti savaljā. Tad ir tāda dati, kas ir pārvaldīti pēc kaut kādien, varbūt pēdniecības grupas ieskatiem, kas, teiksim, tie no standardizēti, pārvaldīti īti pirmēram parasti labi tiek standardizēts nozarsiet ar uznokas. Bet un vienāk tie ir sakārtotni, tas ir labi. Tad ķūfē, bet tās, kas jau notiek jau jau standardizētā vēdā, tālēšie datu pēc tam būtu savienojumi selastārpā un atmai nāmi, un daudz ko labi tīvāk piemāki. Un savu, ko atvērti dati, fēr datas, nenuzmēju, ka obligātus ies visu atvērts. Atvērti dati savu kādi tādaliņa, no šiem visiem datiem, kas ir atvērti pējējiem un mēs dodam tā kā atvērti piekļuvi, un mēs paši tu, uz liekam licents, pirmēram, norādam, ko mēs ļaujiem darīt ar šiem datiem. Tāpat arī ir atšķības, to, kas ir atvērti dati, un kas ir dati kopīgojuši, atvērti dati, tā, pējējām, skaudāt ar šiem datiem parvēni tos, savu kādi kopīgoši un notiek ierubažotā videa. Pēdniecības datu pārvaldību ļoti svarīgi, tad tas, kas mums palīdz, sakār toču uz datus pārzināt, kas ar tiem notiek, šeit mums palīdz datu pārvaldības plāns, kas ir strukturāt sveids, kā mēs varam sakot līdzi, tam, kas notiekam uz datiem, ko mēs libalētiem notiek, tam, kas ar tiem notiek. Fēr principi, tā to, kā minē, tos esi cieši saistīci standartizēšanas jautājumiem, un tiek iztērnāts spēcjā standārti, pijējies metodas, kā to panākta. Idažā drīgi, piejēmī internetā, kas palīdz mums vēdošos datu pārvaldības plāns, ar cisinājums, lai lai labāku, lai šo pārvaldības plānsos tezīt, bet zīties kalta pīvākus. Fēr principiem, stāstīs vēlāku kolēģinu arī iekst tehniskās unverstātas šeib nelīles chemu, ar kur jūs veres, ja tipzīties jo prezentācija būs salī piejēma. Prutams atvērtā zināt nevarētu, būt ja nebūtu infrastruotūra, kas, tāpat, tīda repuzitoriju digitāli arhīvi, kas tiek savienot savā stārpā iespēja robžās. Un to pēc arī palīdz, kā tīstīties atvērtēja zināt, ne, nu tas ir negaršu loģiski. Šeit ir skēm, ka ir vēlums izvēlēties no repustoriju. Un ir dažāni vēl arī palīgi, piemēram, reģistrs, kas jums palīdzēt orientēties repustorijos, un hiem mums, kāds proistat, atiecīgi piemetlēt tādrebstoriju, kas atbūst mums vajadzībām. Kā jau minēju, atvērti dati, tas nenuzimēkus reiz visi dati ir atvērti, ir atvērti datiem ir iespējiem tiksik, viņi ir iespējiem, un tiksik nepieciešam. Tu nevajadzētu pārkāt, kaut kāds robiršu sētiskās piemēram, bet tur ir vienmēr atbūst toši tamlē, netikti pārkāts, kaut kāds robiršu, bet nepišā laikā, lai būtu doties pēc iespējiem cilvēkiem ar jūzināt un pērnieckiem rezultātiem. Tāpēc tiek attīstīt iši standardi, metodis, kā tū izdrīt. Iegu minu atvārta zināts, ir ļoti dažādām sabiedības grupām, prodams pirmkārt jau pētniekiem, mācības pēkiem studentiem arī publikācijā autoriem, jū tas padarē ar vien piemāku un atpazīstimāku viņa rezultātu. Sabiedība kopumāt, prodams nes labums jau tādējādi sabiedrība nav tapos izināt ne, kur uz piemāku sabiedrība un arī tiek attīstīta adilstūra sabiedrības veidzībā. Arī pērniecības financētāji ir ientresēti, lai sabiedrības naudu tiktu apgūta kvalitatīvi un efektīvi. Jau atvarda zinātni arī efektīvi zinātni. Prodams arī bibliotē, ka siegūstu no un arī unverstātas priešulcībām pētniekiem, tāda tas nes lielāk atpazīstamību. Pērnieks var kontrolēt, kas notiek ar viņa rezultātiem, tāpat arī tas lielāk piesaisti financējiem sajiem projktiem atvieglo arī atkārtot izmantošam datu, kā arī lielā uģi nedublēt pretījumus un arī atrast, kādas sklūdas vai samazinātās. Un, prodams, pavar lielisksies beja sadarboties. Šinīs schēmā mēs radzām, kā atvērtības koncepti ir sajstīti dažādām ar zināti sajstītām lietām, bet ne tikai zināti, bet arī zināti, kā saviedrībai nodrību jomu, kad sākās tīdā ir idejas izstrādāšanu un beidzās līdz arī ar malu tikr sietika mēsšanu un līdz arī sabiedrības viedokļu noskaidrošanu, pētīm pielāgošana, tenecikās darbīt pielāgošana, atbiltu saviedrības veidzībām. Un, pēc bēgās, par noznotiek arī šī zināts, kā darbības novērtēšana. Atādā zinātās, sniec, pātunājumu pētniecībai investīcijām. Eropas komisiju ļoti iensēti šajā visā, nav ir dublēšanos dod lielāku impūsu stāpnoz ir atīpētniecībai, kā ir sadarbībai sniec plašākas iespējas izmantotšos rezultātus pētījumu uzņemēt darbībā. Tādējā dradot sabiedrībai modrīgus produktus un, protams, arī vāsts līdz ekļu adošanu sabiedrībē. Tādējāt kautīvā vēda. Lai Eropas komisiju varētu veicināt atvārtos zināt, kas ir viņu gizieniem koņi atīsta. Tiek ieguldīts arī finansējums, ne tikai finansējums, arī ekspertu lai atīstītu Eropas atvētos zināts mākoni infrastruktūru savienojumu punktu, kas savienoties dažanām pērniecims infrastruktūrām un dotādu lielāko impūs lai šī atvērtībo rāt notiki, tāpēc tas tiek atīstīts. Tiek carātskātas ļaus Eropa iersau zinātni Gūt, ar vien lielākus panākumus un progresu. Un, tā, prezentācijā būs palīgi materiālar, kuriem jūs vairsie tiep zīties tad, ka jums būs laicīniši. Tīri, kas ar palīdzēt vairāk, plašāk uzināt par šo tēm. Paldies par uz manību, tā, tagad tu vodit tēma. Paldies, gītār. Un prezentācijas būs piejams, kā nākmo eskribētu dotvaru ilmāram slēdiņam, norīgs teiktas gādās universitāts, kurš srādā rādījo elektroniks institutā, un vienš tieši mums vairāk pasāsis par šo European Open Science Cloud un projektu, kura rīgs teiktas gādās universitāt piedalās un ņam dalību. Ja, tad ekrāns ir ar jums seko bīgots un ilmārims vārts. Mēs jūs īsti nedzirdam? Tā, tagad mani dzirdat, jau. Jūs redzat manu? Jā, mēs redzam ļoti skaidri. Un neles paldies priešanos. Lām ir un priekšte būt un pastāstīt jums par to, kas ir EOSK. Un pat, paldies priešanos un priekšte būt un pastāstīt jums par to, kas ir EOSK. Un pat, ir tas Eiropas atvertās dzinātas mākonus, ko jau tika gita piemenēja savā prezentācijā. Bet es gribētu sāk nelio tādījava diņa, par to, kā tas aupenes un atvertību sākusies. Man tas ir saistīts ar aupeni un versitīlījo Britāni, jau 1969. gadā. Tāda unverstāti veidot, lai veidotu brīv pie izglītībāja. Non, tad arī jo piemenētu brīv pie jais mācik līdzakļu. Open educational resources, kuri radās tad, kad jau sākrat no internetas veidoties. Un vēlas gribētu piemenētu kreativu komandus, 2016. gadā, kas radās, kas būtībā. Autor tiesības arī ļautā, kā dzināma mēra atbrīgoti. Un uz visatā bāz jau 2006. gadā, kā mācik līdzakļu izvēduveizte salci mē mūki, kas jau open online course. Un tevēl izgribētu piemenētu dīvus stāds publikācijas 22. ja 33. gadā. Par open science. Vien cerno Royal Society Libertāņa un notrstīd infranet publikācijas. Šeit ir apakšā sites. Un šais prezentācijas rošiņus visi dabūsiet, un variesiet apskatīties. Bet viena būtisku lieta ir jo piemenētā e-infrastruktūru. Tā ir atvērta. Tāda dēja infrastruktūra ietilbs akademiskais datotīklus. Un tur tiešām mēs esam vairāk kā 22. gadus. Afienot visā Eiropa akademiskās un 15. organizācijas. Bet paliek skaļošanas resursi, datu bāzes, te salci mērepozitori. Tāžādi pakalpojumu specializēta 15. infrastruktūra. Tādiemžā ir katrai organizācija, vai katram projektam sava. Un ar to ir diezgan liels problēms, kā ar to dalīties. Tad atkāta padarīt, šo zinātnis e-infrastruktūra atvērt visiem pētniekiem. Un jau 2002. gadā e-infrastruktūrs grupa jau piedāvē to risenājiem infrastructure commons. Šeit apakšā ir sajeta, kur jūs varētu paskadīties plašāk. Tas nozīmē kopīgo netikai akademiskotīklu, bet arī pārjos e-infrastrukturs resurs dažādiem projektiem. Un tas arī notika 2006. gadā Eropas komisiju pienņem tādu dokumentu, kura mērti sir, kā jūs redzāt šeit citācija Latvijas, lai da izveidot, usticam un atvērtu vidi, kura varētu glabāt, kopīgotu un ankārtot izmantot zinātnis pozdātus un rezultātus. Tad Latvijas, kas ar Eropas atvērtas zinātis mākonc. Anglivalda ir pienu OpenScience klaus, no kurien seriju veidojas tas saīsnājams EOSC. Un, tā ide ir tāda, kad daudzi dažādi projekti, ka šeit redzami IGI, Judat, Giant, OpenAir un tā tālāk, kuram katram ir savas struktūri, savas datu bāzes, tiktu pārveidot jūs vien kopīgu sistēmo, kur būtu tas EOSC portāls, šajā portālā būtu visu pakalpojumu kataloks. Nušu obrītā pirmā duomi tieši par dažādiem datiem, bet nu tālāk varētu arī kopīgot dažādus citas lietas. Nuši se EOSC sākums ir pirmais projekts EOSC paila 2017. sākas, tai pašā gadā parakstīja EOSC deklarāciju. Un jau 2016. Vienēti kādklāts nu tā kā portāls EOSC portāls, kur atoficiāv, kā sākumu visai šai lietai. Definēja. Šeit jūs redzēt dažādus ar EOSC saistītus projekts. Tāpat pašaukša pirmais bija EOSC pailat, tad infrastrakča central, kurš arī takā koordinē visu lietu. Un šeit jūs redzēt bultiņa norāda uz projektu, mēs ar esam EOSC un ordiku un vēl dažiem citiem projektiem. Bet redzams, ka tas visi liets 2023. gadām tālāk. Un šeit es grib pieminēt, kad arī šobrīd ir atvērti divi nu tā kā projektu, tagad tenderi. Tur bija sākumālis 24. aprilim pie tiekšanās, bet tas tagad ir pagarnāc un runa iekpār EOSC portāl. Un varētu tik tad, pētniecības no pietēkuma gaitā istrādā. Un ir izveido tāda pārvaldības sistēma, kas paši laikība 2009. 20. gadām, tad atkreisēja pusejus stakeholder forum. Tad ir governance board, kurā Latvija pārstāv Jānis pājadars no iglitības zināts ministris. Tad ir labai jā pusej projekti. Jau piemenēja tais open air advance, EOSC Nordic un Citi. Un visu to koordinē pa šāpakašā ir redzams EOSC secretariatu, kas arī vienas no tiem projektiem. Un, nu, tā kā visus tos projekts, mēģin koordinēt kopā. EOSC Nordic. Šeit ir tāda karti, kurā ir redzams EOSC Nordic, kas atvieno Ziemēļa valstas un trīs Baltīs Bet vēl paralela tam ir arī trīs Citi projekti, ar apmēram vienādiem uz dēlmiem, atīstīt šo te EOSC. Un ir vienas tāds expand projekts, kurš ir tematiskais projekts, vēl te kā piektēs šinīta grupā. Un par EOSC Nordic, tad šinīt projekta ir 24 līdmiaki. Kopies budžets ir 5,9 miljon eiro koordinātorsi Nordforsku un Latvija Tehniska un Vestāta. Šis projekta sākās pagāžu gadu septembrī un projekta ilgams ir trīs gādī. Nuši projekta mēķi ir tad veicināt EOSC ietvaros no lai varētu visa Ziemēļa valsts un Baltīs valsts, atīstīt savas pakalpojums un prodams arī realizēt to, ka mēs varam izmantot arī gan mūsu šeit redzionu pakalpojums, gan arī Cits pakalpojums, kur vēl sestani EOSC. Šeit jūs redzat karti ar dalībniekiem no dažradam vosti un teitā projekti idei. Ja kreis apakšajā stūri ir service providers, tad pakalpojumu odrošanātāk un augstāktu labai apusēri seču komunitis, tad lūk divus problēmes, kas tiks risināčini projekta ir cross border policies. Šobrīd iesgan liela problēma un kaut kāds projekta datu bājis no vienas valstas, no dod zināt cita valstī. Tad tā ir lieta, kas tiks risinātu. Un otar lieta ir šie paši datu repuzitoriju, lai viņa atbilst ferda datu principiem, par to tālāk mani koleģi stāstīs. Ja šīs, tad divus lietas izpildās, tad lūk tie pakalpojumu varētu nonāk plāšākā lietojumā, kopā visā Eropā un redzionā. Tad tiks veidoc noliča chāb, tā kā palīgs visiem tiem dalībniekiem, kas iesaistīs es šini projekta ar tā kā padvomiem un apmācīb un tam vīdzīgi. Mēsam iesaistīt trīs galnos uzdēlmos, vience politika juridiski aspektu nilspēja. Tad jāvēdu ir atvēr tā zinātnis politika un skatīties par juridiskiem aspektiem, kā tiešan nodrošanā čos pāro beš pakalpojums. Šini jomā aktīvu tagad berbojas izglītības zinātis ministrījā, lai istrādātu atvēr tā zinātis politiku. Un tālāk ir par pakalpojumin, kāds mēs Latvijā varētu piedāvātšinīt te osk nodīgi projekta, un protams analizējot mūsu pieimus tātad repuzitorijas, cik viņa atbilšiem fair principiem. No kopumā tad teit, kad ziemeļu valsts cirdaudz izdarījušu šajā jomā, mēs nav viņiem labi varam mācīties. Jau sestajā febrārī kopunhā gan jā no tik tāds atvērtās zinātis politiks forums, ko piedalījā serī Aleksandras Mārtiņš Blums no izglītības zinātis ministris, kurš arī nodarbojas ar tāto atvērtās politiks istrādī. No vēl es gribēc takā uzdotat jautājum, lai visi mēs padomāti, kā mēs viss labāk Latvijas zinātniek varētu izmantoči iztējies pējst, ko tas hērobs atvērtās zinātis mākons mums varētu radīt nākotnēm. Un tev ir divas saitas viena ir tieši uz to Eosk Nordik projektu no otrīrus Eosk portālku ši piejams. No ar tu es gribēt teikt paldies, varbūt ja vēlāk būs jautājums varēt šad būdēt. Lios paldies Tad kā nākam, mēs gribētot vāda laurinti Kovskim un Jārimi Kamparema, kas vairāk stācijas par šiem pēju principijā. Un tu jūs arī uzrūvaši, proti šeirot ekrānu. Jā, mašēroji. Jā, ir redzams. Labi, jā, mēs ir divās daģās tāda prezentācija. Es sākušu es un pobeiks, mums kolidis lauris. Un, ja, jāsāk, mēs neljās pārskats par šo feri principijam. Matiecijik, tās feri zinātnisko datu vadlīnīs ir tikušas publicētas sešpistījā gadā. Un, tas viss es sekmēja datu rozētu, datu abstrādi. Un, un, mēs vēl mēs tikā minimizēt nepieciešmīgi pēc manual darba. Un, tad nāko, jā, mēs ir vēlāk istēloties, neklēti. Un nezinu, kur jūs gribat pīc pasūtīt, un jums jums atvod, un varbūt iedod, jau pat izvēlam, tam restaurantam un cēnu, tad jūs vēl īreks tīt, ka jums interesēram dati par covid, vai ko tam līdzīgu un viņš jau mēs viedod, reiz datu, ko atvod, un jums ir spējas. Un un nolasīt saprast par kāda tematiku un jūs jauņi varat sāk lietu. Un un dati, kas ir šiem te ir, prinspījām, adilstūra šad iecīgītas, vēdojās, no šiem te vārģiem finda būla accessible, interoperable un rejūza būla, un viņi ir atrodami, viņi ir pīrjami, un saviet toļiem un atkārtot izmant toļami. Tālā, kas tad, kas tad define atrodamību, atrodamību, no teip define, šis teip, vienas kriterijas, ka sāka, kad ir piešķiris global unikāls, nemainīgs identikātors, lai nav tā, kas identikātors lai gaitā mainās, un viņš ir vairākiem datu kopām vienāc. Datu kopā, jei tur ir kaut kādas apakša kopas arī tām būt, jābūt unikāla identicēmām. Un, jā, kā jau teitu, tad tam identikātāram, jābūt unikālam, viņš nevar atkārtoties, un šis būtu piemērs, kā tas varētu izkatīties. Nākamā ļoti svarīgā lieta mums ir, ka datiem ir, jābūt, pamatīgi Afriks tītiem ir metadātiem, jā, kur parādās, ka informācija par kontekstu, ko altāt dažvādien citiem raksturu lielumiem, un tas arī, tad jau sekmē, pēc tam tu atrodomīdumi, mēs aram būvēt meklētā ģīmšu pa virsu, lai ir lai tie dati nav jāmeklēja roku, kā tur veizi, ja uzmīgi, kuros reperstorijos iņorēt būt. Tālāk bijašu vien pētiem sorētu, viencēja citus pētiem, citus datu kopus, tad arī tam būtu jāprādās metatātos, kad jūs varbūt esat izmantojaši, kāda citu pētiem datus, vai rezultātus, vai lai mēs varam ērti, navigētu un atresterīšu, vai tais tīties datus, no, protams, svarīglai tie dati registrēti un metadati pārmeklējumā resurssānu, kā datu pirmājam, zināt mēs kovi pētiem cības datu, repozitorijā. Tālāk metadatus mēs saņamam, jā, tā var standartazēt. Komunikācijas protakol un kā pirmājam hātētēpē, ir standartazēts un viņš ir atvērts. Protakolam būtu jāvūt ir atvērtam globāl piemām, lai nav tāpams tur ir kāds skype zvants, vai zoom zvants jātējus, vai lai dabūtu datus. Tams tas ir tīpiskas hātētēpē protakols. Hātētē protakols, tēpē protakols izpildarīju šotu prasīvu par autentifikāciju, kas ir svarīgi. Fēr datana vienmēr ir atvērti dati, varbūt arī par maksu, bet mēs ir jābūt sabrotam un veidam, kā viņiem tīk klāti. Nu, un kas arī ir doda svarīgu, lai metadat ir piejami, tad jā dati vairs nav piejami. Mēs atrodēm nezinu, literatūrā, kad tur 90. gadu es ir veikts pētiem, ir kaut kāda rezultātu, varbūt tā dataku opa vairs nav piejami, mums mēs redzam aprakstīt datu modēlju un metodiku, pēc kā varbūt ir eksperimentu, veik un dati ir iegūti. Čalāku par savietojumi, tad šeit mēs izmantujiem dažādos standartus, kas eksistē. Nupiemēram, dublina kora, vai Jason LD, vai citi standartu, lai jūsu dati, publicēti, ir saprotam, ir jūsu, bet arī citiem, zinātniekiem un ne tikai zinātniekiem, bet arī daturizātām sistēmām, kas varētu tos dātus pēc tam indexēta, veicināt viņu atrodamību. Jāizmanto fair, principiem, atbilds toši vārdinīci, mēs nevaram savu klietiskā, kā mums loko tīgs, jāsauts, mums pieņemtu, nosaukumos, protams, referencējiem ciptus, dāpus, kā jau teicu, un tas, tas, tad veicinātu, šoties savietojumi. Vēl to izmantošanu, mums ir jābūt atribūtiem, protams saprotamiem, kādā kontekstā tie data iegūt un tā tālāk jā, tad jābūt skaidrēja lītienzē izmantošams, kuri tie dati ir radušies, un kādām problēma abgalam viņi paradzēti. Nu, mums beidzot, jā, tas ir tāds procesiņš kā jūs aizīvēt līdz fair datiem, kad mums idējis, kā ir sākot neegūt dati, kas neadolstšim principam, solita, solim jūs no nākat līdz tam. Nu, jā, tas mazais vienkājušu demo, kad kā mēs varam no pat šādas adresas, ja mēs viņa atvējāsim pārlūprogramā jūs 30 iem satpurās hātēm elversīja ir cilvēkiem paradzēt to saturu, tad jūs uz tais īsiet no komandri indus šāda tapieprasīma, tad tur atnāks šietē datorizētējā abstrādē, paradzētējā metu datu, savietojā mība. Tas būtu no manas pūsu svis, labi var turpinā. Jānis, var pēc, atvien jautājumu. Ja. Aleksēns Gorbulins mums rakst, tad jūs uz tais īsiet no negi skiuenai sadeļā. Kā datu atvētības pie, varētu teki saistējļu datu un informācijas pie mības klasifikācijas pakāpēm? Sāprotēm skatvētot datu principus varētu dalie tik piemērodz un klasifēt gadiumā, bet ko darītaršiem un klasifēt un restricted secret datiem. Tas ir spēdzībis jautājums, nezinu, esiņam reis atbildēt ko darīt. Mēs patram, zināšam. Mēs dzināt komentēt, mā leis, ka tas atiecās uz informāciju, vairāk, kādi informācija ir ten izdatos, ja dati nav tieši informācija. Un tas atiecās tieši uz varbūt uz militāroju omu, un tādām lietām. Tas mās lieta cirdos cirdos. Vēr dati, nekādā viedār, tu vēl nav saistīti, ir klasificēts, tad iespējams klasificēta ir gan dati, gan metadāti, un jūs nedabūt neklā, un tie nav feri dati, nezinu. Vai šīs lietas ir nekviadzīšam saistīt. Skai, darst. Lāvi, mēlās tādēs, jūs ir atrojši turpinātas viengeži bija, ir uzat jātājums. Tādēs. Labdien, jā, lai jūs varat redzēt manus slaidus. Jā. Tā, es laikam, uztaistīši full screen, ne? Jā, manis salds lauris cikoskis, es esmu, arī vienas no ioska Nordi kartējo grupas pētniekiem, un es paturpināšu jāņa iesāktu temu, bet varbūt uzlikši nedalts ciktus akcentus un parunāšu ar repuzitorijiem. Pēc tam es gribēju, tikai tādu, kā nelielievediņu, un varbūt tāda aktuala informācija, kas ir saistīt ar šī brīža situāciju pasaulē ir par tiku usāktu iniciatīju, kur ir apvienojišies vairāki lieli datu projektivai, varētu teikt organizācijas lai padarītu fair standardiem atbilstošus pacientu datus, kas tieks avākti dažādās vālstīs, un, pēc tam varētu analizēt globālijau covid-9% izplatību. Es domāju, ka šis ir ļoti labs piemērs jā, ka pēc ir svarīgi lai dati būtu fair, tad mēs viņus varam pēc tam arī izmantot, lai teiksim analizētu pandēmīs izplatību. Bet, kā jau minēja, tad es jāp talā par nāši nedaudz par fair datiem nu repuzitorijas, kādu punktaju patesībā jau to citie dati atbildījis šiem standardiem lielā mērā nosaka tieši repuzitorijas, kurā šiet dati tik sievietoli. Un mūsu ios knordīgi projekts mums ir asal aktivitāti projekta, kas nodarbu es ar šiem fair jautājumiem un kā vienas no svarīgiem uzdaumiem, kas būs jāveicu un jau tiek veikts, ir uzlopot pēr rādītājs mūsu šī regionu, tas ir ziemļu vālstis un baltīs vālstis datu repuzitorijiem. Tad šis visi lielais uzdāmas tiek stadalīts vairākos posmos kuru jau mēs esam veikuši, tas ir abzināt kādi tad ir tie datu repuzitorijumu uz regionu, šeit uzreiz jāsaka mēs runājam vairāk par zinātnisko datu repuzitorijam, nevis par jepi kuru datu repuzitorijam. Otrs uzdāmas, kas jau tiek veikts, tas ir fair brieduma pakāpes no overtēšana datu kopam, kas atrodešajos repuzitorijos mēs izmantojam automatizētu rīku, kas no overtēja jappriekš atlasītas, tas kopas tiek atlasītas pēc gadījumu, nevis, ka mēs turu konkrēti liekam usvarus labākajām, bet mēs izvēlamies nejaušas kopas no repuzitoriju, kas raksturo dažāt zinātnis nozaris un tādār automatizētu rīku no overtējam punktus cikšis repuzitorijis adbilzda fair vincipija. Tālāk ir paradzētu mēs niekta atbalstu repuzitoriju tur īpašnieka rādītājs un izveidzotamies vēl reiz atkārtos ivertēšanu un redzēsim kā tad ir veicies projekta maršu uzlobojumu. Tagad es gribētu šeit parādīta minimālos krītērijus, kuriem ir jāizpildās lai mēs overtēt pēc fair principija. Un uzreiz jāsaka, ka šeit krītēriji vairāk ir no mūsu projektas, nevarētu teik varbūt, ka viņi visos gadījumos ir visiem pieņamamami, bet mēs tas, kā mēs esam iekšai projekta vienu orišies, tad kā mēs vērtēsim šīs kopas. Un pinkārt jau rūna ir tikai par digitaliem repuzitorijiem, kas pējami tieši saistē. Labis piemērs ir tas pats Zenodor repuzitorijis, kurš gana nav mūsu redjona repuzitorijis to iztrādājuši cern, cilvēki. Kā pieminu, kā piemēršai. Ja mēs rūnājām pēmēram par datu bāzi, ka saturodās, kādā laboratorijas datorāt, šis droši viena nebūs īsti, publiskas repuzitorijas jāvienu šis dators nedarbojus, kā serveris, apat kā ir Excel tabula, droši vienmēs to nevaram uzskatīt par repuzitoriju. Utrskrītē zinā vai šis repuzitorijas satur zinātinskos datus, un bet šis jautājums mūs ir arī ļoti daudz prasīs, diskusiīgi projektā, kas tad īsti ir zinātinskiet dati, jau no vienas puses, tie varētu būt dati, kurus var izmantot pēdniecībā. Tā tad, viena kurus datas jau galu galā var izmantot pēdniecībā, arī tie ir, kādu valsti institucija dati vajā statistika. Bet mēs projekta esam vienovišies, ka tomār mēs aplūkosim datus repuzitorijas pēdniecības procesā. Nederēs arī repuzitorijas, kas ir atvērtās pieklives publikāciju repuzitorīva rakstu krājumi, ja protams tur nav varīd dati klāti pie vienu vienlāciju. Bet izņēmūs piemēram būtu tāds repuzitorijas, kurā ir digitāli, tāda digitalizēti materiāli, piemēram vēs tur izskiaudio iera, ir atēli, kas parasti jau, tiek digitalizēti pētniecības ietvaros vairāko. Trešais jau tas, ko ir jānis pieminēja, ir ļoti svarīglai dati būtu unikāli identificējumi, vainu, tas ir internetā adresa, kura ir unikāli šajam datu kopai, vai arī piemēram digital object identifikators, kas arī ir uetrs veids, kā var, tādus padarīt unikāli atrodamas. Šeiti piemēras ar ieliks prezentācijā piemēram no RTU repuzitorijā ī datu kopu, kurā ir index 243, cita datu kopu atiecīgu būs ar citu indexu. Viss beidzot, arī svarīgi lai mēs varētu piekļūt vismas šajā repuzitorijā varētu piekļūt metadātiem, pašiem datiem nevienmēr obligāti jābūt atvērtiem piejamiem, bet to mēr lai izmantotu arī automatizētu vērtēšanu, mums ir vajadzīgs piekļūt metadātiem. Pieminētais Zenodo, tā kādi izkatās repuzitorijas, kas atbilst lielā mērā fair standardiem, šeit mēs varam repuzitorijā meklēt datu kopas dažādās tēmās, šis datu kopu arī saglabā dažādās formātos un šeit apakšā slaida ir radzām mēs novērtējām ar automatisku fair vērtēšanu sriku un viņš iegu 16 punktus no 22. Tas ir patiesībā ļoti lepsi rādītais, jo cik esmu apreces šobrītāda ideāla repuzitorijā, kas iegūt maksimālo punktus, kai tu nemaz nav. Teit ir radzām ir tie repuzitorijā, kurus mēs varējām atrast Latvijā kurus mēs meklējām gan saka apprasot cilvēkiem, gan pētniekiem arī paši meklējām internetā un dažādās registros es ļoti pieņam, ka tie nav visi iespējams, kā ir velkādi, par kuriem mums nebija informācija izmašajā pirmajā projekta fāzē, bet jau jūs zināt velkādu repuzitoriju, kas ir datu repuzitorijas un ideālā gadījumā zinātnisku datu repuzitorijas droši varat ar ierakstīt čatā logā un mēsšo informāciju velāk izmandovacim projekta. Šeit es esmu sagrupēšos repuzitorijus trīs kategorijās. Tie sarkanier būtu tie repuzitoriji, kurie mēs nevarām piekljūti, jo viņi ir slēgta piekljuva metadā. Tāda čiek repuzitoriju nevar tik novērtēti ar automatizēto rīku. Protams, mēs varētu prasīt piekljuves tur auto paroli šiem repuzitorijam, bet vismas projekta mēs šādus repuzitorijus nevērti. Zeltanie repuzitoriju ir tie, manu prāta neadbilst zinātnisko datu repuzitoriju uz datusam, ka tajos atrodamie dati īsti nevarēti, par zinātniskiem datiem, bet tu arī ir strīdīgi atsavišķas datu, kuopas arī varētu. Būt tāpēc esi viņus neislēdzu pilnībā, jo piemēram tās pats Latvijas atvērto datu portals, datā GOLV, viņā ir arī jevietotas kopas no bibliotē, kas nacionālās, un šis kopas arī varētu zinātniskiem datiem. Starp citu, datā GOLV, mēs vērtējiem pēc vēr krītērījiem šobrīdīgūsts, pisaustā augstākul vērtējumu, pagaidām gan es negrību runāt par kātraf repuzitoriju reitingu, bet no tāda informācija. Un savu, ka ar tie saljē ir tie repuzitoriju, kas vairāk vēl mazāk, vismaz adilst minimālijiem krītērījiem, un tālāk jau mēs projekta ko repuzitoriju vērtējšanu. Šeiti piemērs par mūsu RTU zinātnisko datu repuzitoriju. Vatiesībā jau pašā sākuma, kad mēs sākām interesēties par feru un sākām arī skatīties, vai mūsu repuzitoriju kaut kādā mērā tam adilst, tad mēs atkalājām, ka no pirmkārtījoties repuzitorijus vispār nebija piejams publiski. Kā sāk vienu ārienis, nevienciņam nevarēja pieslektis, bet to mēs diezgan operatī, mūsu aidīt departamentu atrisinājām un šobrīd tās datu kopas, kas ir mūsu repuzitorijā ir piejamas arī publiski. Ar to jau problēmas, tad nebeidzās, kad mēs jau skatījāmies tālā, tad secinājām, ka laierīt metadāt ir radzām, bet metadāta šeit būtu šie ieraxti, kāds ir datu kopas nosaukums, kad viņi radīta, kādas ir piekļuvestiesības, bet licenze šie visi metadāti, bet šie metadāti ir radzami tikai cilvēkam, kur šaplūko šo lapu, bet jašo pašu darītu automatizāts rīgas, tad viņš tos metadāts neredzēt, jo viņi nav saglabāti adbils toši standardiem. Tad šo lapu veidojot programmetā, neko nauzinājuši par fair principiem un arī par dažādiem standardiem, kā saglabāt metadāt. Šis ir vēl viens uzdāms, kas ir jāvēc laišo repuzitoriju padarīt labāku, tas ir padarīt metadāts mašīn lasāmus. Teb nedaudz salīdz nājamam vienas laits para situācija ziemeļa valstīs, darunīpa dānī, zviedrīju Suomi un norveģi un par dažādu jomu repuzitorijam šajās valstīs. Šeit var redzēt, kā tie zilie lauciņi varētu būt atbilstoši fair datiem jaun tie pārījies ar kaniet zelteni ir vainu, kur jau neadbūst, vai kur šobrīd notiek uzlabot. Tad mēs redzām, ka pateisībā jau ziemeļa valstīs arī vēl daudz darba darāms, lai padarīju daudz fair. Šeit ir apkopojams no redtrīs datu repuzitoriju redjestra, kādas tad izmantotas platformas repuzitoriju būvēšanai. Pirmais jau secinājums ir tāds, ja redzām, tad viss vairāk no visiem repuzitorijami ir uzbūvēts uz nestandartizētām platformām, tas ir līdzīgs gadījums, kā ertei auga, kur organizācija patīra uzprogramējis savu repuzitoriju. Skatam ies tālāt, datavers ir trešajā vietā, dataversi tā platforma, kur šobrīd takai doma attīstīt vairāk arī Latvijā, tur iniciatīvi nāk no izglītīt. Zinātnes ministrijas arī labi bibliotēka šo atbālsta, un mēs no projektu puses arī uzskatam, kā izvēlēties datavers nebūt slikti, jo tad automātiski mēs jau spētu izpildīt pēr prasības, varbūt neuzreiz visas, bet no var laiku uzlobojot datu kopas un metadatas, mēs no teikt varētu saņiem pietiekam labu feru reitīm. No beidzot manu prezentāciju Belreiz setsināt jā, ka Latvijai diezgan tāls ceļšējams zinātnes datu repozitoriju jomājo šobrīt mums nav neviena nacionāla līmeņa datu repozitorija. Arī fer šobrīd vēl ir ieviešan ir vēl tikai pašā sākumā, un šeit ir arī vienstāts interesants pētījums na Eropas komisijas puses, ka ja Eropas savienība ievieztu fer data principus, tad varētu ietaupīt līdz pat ierodiem Eiro gadā. Nu, kas nav mazasumā un kā jau viss tur iepriekši rādī, ka jau mēs pēc pēc mārim bunājam, par covid-19 tādiespēms, ka fer data ļautu arī glābt vai rāk dzīvi. Vai arī nākot nekad būs citis pandēmīs, tad jau datu uzreiz jau būs šajos standartos iespēms, ka tas palīdzēs labākšos datus analizēt un pieniem tā artrauks lēmums un risinu. Stas arī būs viss nav manas puses. Vēl spaldies. Stas paldies lauri un RTU komandai. Mēs esam izgājuši saura prezentācijām ar 16 minuša ka vešanās, pradies visiem, kas vēl pūrās. Mums ir vien zaraunības ļautājums, par to, kā pētniecītas projektu fāzē plāno datu ar tās piekļu jau sīsimaksis, ja jānodrošina idlēt publikācija būt žurnālos, un datu bāsēs viss biežākši žurnālo brīvpiejas. Jīt var būtu gribētu komentēt. Tas ir atkarīkši, kāds ir pēdniecītas projektu prasīts. Vai tur ir prasīts, ka jābūt obligāti atvētā piekļu vēl ne. Teoretiski jau cenas ir jānodroši kedruopiek konkrētā žurnālo izdevēja, un tā mēs noskēdruojiem cik tas mums izmaksās. Ja tas ir māksas žurnālos. Vots var ientas ir panaptu vienošanos ir žurnālo izdevēja, ka viņš jānumšo publikācija, viņa mums ir prasīdno projektu finansētā. Tāpiekļu vēl, panāt vienošanos žurnālo ir vienši jauj. Ir vietot recenzēto šodien otrījā seminērā stāstīšu sikāk. Recenzēto resibitīvi postprint publikācijas versi, tāda versi, kas ir nevis žurnālo normāta, bet tāda versi, kuri ir veikta recenzēšana, bet viņu nav, tad mopramētu žurnālo dizainā izskatā, piešķiet slapstušanu un žurnālo noskal, kums nav redzamas uzlāpas un tādālā. Vienoties ir žurnālo vēdotāju, ka šo publikācijas versi diktīvi tot webstorijā un tad mēs būsim izpildīši prasīb par atvārtu piekļu. Tas ir jāmē. Un ili tur ir pēmēram ir līgumu paraugu, varēs ir redzēt arī šo išīsdienas prezentācijā, kuri ļauj mums dodiespēja, arī gata vi parautikā noformēčos pildikumus pie mūsu līgumiem uz dodamim pa publikāciju, kad mēs vienojami mēs ir žurnālo vēdotāju. Primārī Jānos, kad žurnālo vēdotāja cik tas moksa moksa, neraķerī varbūt pēc pirmārām žurnālo vēdotāju mājas lapā. Vienkārši vienkārši, jāvieno jās ar žurnālo vēdotāju, kviši ļauj mums šo vienu, visi izāka postpreni tversīja varētu ļauti ievietot rebstorijā. Ja neuzveiz, tad visu mās pēcēm bargāu perījauda, pēc sešēm vai pēc dīvupicinu mēnešēm atvārtā vēdā. Paldies, gita. Nasaules pusas arētu, kviši dīvupicinu kontekstā, kad tas ir rakstotu projektu, tu ir bužatā jānūrādi, kāds ir tās izpējumās izmoks, tas ir jāzina, kāds ir tās izmoks šajā žurnālos. Jau projektu rakstot ir bužatēlē pēc tam no tās problēmes, jo pēc tam reazēju projektu, ja nav bužatā līnīja paradzēt, pēc tam ar būt problēmes, kādā vēdā, kurišo nav ir dabūt. Tāpēc vienkārši vienkārši rakstotu projektu sadaļā jau rakstotu projektu, pēc tam no problēmes. Izdomāju, ka mēs pirmo mūsu semināršu dienu rambeikt, tiek ir pietaikšies uz otroju semināra, pūkši un strījuvas laiku, gēdīsim jūs atpakaļ, tad es ceru, ka mums ar viss tehnis, ko daļu visbūs labi veidzies, un mēs varēsim jums nozotīt pēc tam gan prezentācijas, gan termzari ierakstu. Vēl spaudies un gēdīsim rījūs atsauks, un patlokājums jo, principājis, ceru, ka šāda veidu, te kā semināršu rakstotu uzinātni, mūs tikai sākums, kā jau mūsu viencot, pēc tam teis, ka vēl atviet tāstai šajams, gan depresitorijas kontekstā, gan vispār ir īspetni sveidošanā, prusiem šiem jautājumiem. Tā, kas ceru, ka kopīgiem spēkiem, mums izdosties. Paldies visiem pēc tam par laiku un iespēju šeit būt, varbūt, ka mums esmu pāršiem noslēgiem komentāram, tiems, kas ar ir pēlikuši mums kausitis, ja mums bija ļoti uz apmekla. Mēs vienam pie deinis, cilvēkiem pēc kausijās šo semināršu, kā liels lielas, paldies par atsaucija, būt neintresik. Ir, kādi komentāri, no kolēķiem panilistiem. Paldies visiem, kas pienojāšiem semināram un notaiti ācīnu krakstīt, nationala, matārās piegrūs dienastam, ir kādi jautājumi, atbildēsim noskēdrosim. Mēs no RTU arī sākam paldies, kā mums uzēcinājāt, ir kādi papildinājumi gan par repuzitorijam, vai kādi cita cīdējus, tad mēs arī esam atvērti. Tāpat arī esam gatavēt naktvelskādi jūsu semināru. Nē, spēlēc. Tad uz sadar bija pronustikšanos drīzjom. Nē, visu labu. Visu labu.