 Ja, nu skal det handle om håndingbier, de her små rar væsner, som sørger for, at vi alle sammen kan få frugter og bær, og som sørger for at bestøve mere end 200.000 forskellige vilde planterætter alene i Europa. Nærmere bestemt skal det handle om kønselterminering i håndingbier, det vil sige, hvad der bestemmer om en by udvikler sig til en hand eller en hund, og det skal handle om dronningsmakkamp med generne. Hos mennesker og andre paddedyr, der er det sådan, at forældrene, de har ingen indflydelse på, hvilket køn der er sparen det får. Men hos håndingbierne, der er det anderledes, fordi der kan dronning nemlig gå ind og vælge, om hun vil lave hander eller hunder. En tvivisk bifamilie ser sådan her ud, vi har en dronning, hun er den eneste by i sådan en familie, der kan gå ind og lave, altså reproducerer sig, lave afkom. Hun kan så lave ubefrugtede æg, hvorved hun laver droner, den her små finon, det er handbier, eller hun kan lave befrugtede æg og så lave arbejderbier, og de er alle sammen hunder. På den måde, så kan hun lave sådan, at der i et sted findes 10.000 viser hunder, og kunne nunn få 100 hander. Men udover dronning, så er der faktisk også et gen, der har meget stor påvirking på, hvilket køn den her by den får. Det gen, det hedder CSD, og ligesom alle vores andre gener, så består CSD af DNA. Man har fundet det her CSD gen i mange forskellige varianter, det vil sige med mange forskellige DNA-sekvenser. Man har så fundet ud af, at i et befrugtede æg, som dronningen hun laver, når hun gerne vil lave hunbier, der skal findes to forskellige varianter af det her CSD gen. Så får man en hunbig. Hvis man derimod har et befrugtede æg, som har to en CSD gener, som vi ser her, så får man i stedet for at danne en slags forkert handbig, en diplød drone, eller ved det. Det er så den simple variation af, hvad der foregår. I virkeligheden er det meget mere komplekst end det. Indtil videre har man identificeret mere end 150 forskellige varianter af det her CSD gen, og både vores resultater og andre forskellige resultater viser, at der findes mange flere end det. Så vi har en hypothesis om, at de her dipløde droner, altså de her forkerte hanner, at de også kan opstå ud fra æg, som har forskellige varianter af CSD genen. Og det er det, vi har kigget nærmere på, om det er også rigtigt at eventuelt, hvad der foregår. Så det, vi har gjort, er, vi har taget 4500 arbejderbiger, altså hunbiger, så har vi fundet DNA-sequensen af deres CSD-gener, og fundet ud af, hvilke kombinationer er det her CSD-gen, der forekommer sammen i funktionelle hunbiger. Og når man gør det for rigtig mange biger, så kan man så også se, hvilke kombinationer er det her CSD-gen, der ikke forekommer sammen. Og det kan jo så være fordi de danner de her forkerte handbiger. En kortlægning af, hvilke CSD-variander der findes, og hvordan de passer sammen to og to for, at vi kan få de her funktionelle hunbiger, det er nødvendigt vidende for, at vi kan lave målrettet og strukturerede afhållesprogrammer, som i sidste ende vil føre til, at vi får fredelige og håndingbiger, som er om masse af hånding og som er mere sygdomsresistente. Som det ser ud i nu, så har biavlerne det problem, at for hver 30, 40 og 50 år, så skal de starte forfra i deres afhållesprogram, fordi bierne de simpelthen går hen og uddør på grund af det her gen. Derudover så har mange af dem muligvis også hørt om, at vi har faldende bestandet af bestøver rundt om i hele verden faktisk, og at vi har bidydet nogle steder. Og hvis det kommer så vidt, at vi er nødt til at i værk sætte afhållesprogrammer for at sikre os, at håndingbigen den ikke uddør, så er vi også nødt til at have kenskab til det her gen, og hvordan det virker, og hvordan det passer sammen, ellers kan man ikke lave de her afhållesprogrammer, og dermed vil være håndingbigen. Tak for det.