 For at skolebiblioteket skal være en integrert del av skolens pedagogiske arbeid, så må bruka skolebiblioteket ved å skreve inn i skolens planer. Det kan ikke være opp til den enkelte lærer og bestemme hvor vitt eleverne skal bruke skolebiblioteket. Derfor må det være tydelig i planverket hvorfor og hvordan skolebiblioteket skal brukes. Vi har en lokallesiplan. Der har vi nedfelt at man skal lese 15 minutter hver dag på skolen, og 15 minutter hjemme hver dag som i lekset. Det er hele skoleløpet hos oss. I fra første dag i første klasse til siste dag i syvende lese de hver dag, både på skolen og hjemme. I den tid av det lese de bøger som de skjøl har lyst. De bøger som de har finnet stort sett på biblioteket, sånn at det er lystlesing. Det har jeg startet den gamle lesebogen vi hadde, som vi ikke har noe å lesebog. Nå er det bibliotek og litteraturen som finnes på biblioteket som er elevens lesebog. Det er det mye jeg har satt i systemet, og så har vi jo satt i systemet bibliotektimen, som kan knyttes opp mot norske faget. Der har vi jo snakket om litteraturen og lesing. Biblioteket er satt inn i planet, kan du si, i skolen. Det som skal skje i forbindelse med biblioteket, det står i planet, som alle på en måte skal få inn i årsplanet sine. Det er veldig viktig. Mange skoler har time planfestet at elevene skal på biblioteket, men en bibliotektime trenger også en fast struktur. Bibliotektimen kan overskreve inn i skolens planer. Her på skolen har vi en fast struktur for bibliotektimen, og vi ser at det gjør kvaliteten veldig mye vere på selve låninger. Fordi mens en kanskje for mange år siden bare gikk inn på biblioteket og sku de finne bøge og prøve å hjelpe så godt hun kunde rundt, så tar han noe første i felles samling. Dere er mye fristelige med noen bøge, presenterer noe nytt som er kommet, eller noe vi har fra før, som vi tenker kan være lurer gjerne serie, sånn at de, og for de hektar på en serie er jo kjempe bra, for der vet jeg jo hele tiden hva de vil ha neste gang. Nogen som håller på med kattekrigene som det er 36 bøge, tror jeg, er jo topp, og bare kom til bok 5, da hadde de mye igjen. Og så er det det at i den leseringen på begynnelsen av teamen så leser de høyt for de, også de bøgene har presenteret at de blir reve bort på to sekunder, altså de blir for så lyst for de, og de frister over andre, de forteller hva de håller på å lese for ti, og både hjem og på skolen, og så får de andre lyst til å få de tips til hva de kan låne. I tillegg gi det der jo en litt sånn overblikk på hver med som har bøg hjemme nå. For mange ganger kan de ellers bare si, ja, jeg har bøg hjemme, så har de egentlig ikke, men det er en litt kapt overblikk. Så selvfølgelig låne tiere, når de skal gå rundt med hyllan, trenger jeg å være lengre enn fem minutter. For det er de på noe andre, det er inspirert, og så hjelper de hverandre, så blir det veldig effektivt. Og så bug en slutten av biblioteketimen, og siddet rundt på biblioteket og leser. Så det fungerer bra. I fagfornyelsen så er bruk av skolebiblioteket nevnt i norsk faget etter andre trinn, fjæretrinn og syvenetrinn. Etter andre trinn så skal eleverne låne og lese bøker fra biblioteket. Etter fjæretrinn skal de velge bøker fra biblioteket ut fra egne interesse og lese ferdigheter. Etter syvenetrinn skal de orientere seg i faglige kjelder på bibliotek og digitalt, vurderer hvor politelig kjelderne er og viser til kjelder i egne tekster. Det er viktig å ha en bred forståelse av skolebibliotekets funksjon for å oppnå målene i fagfornyelsen. Derfor må jeg nå knytte bruk av skolebiblioteket til det som står i overordnet del av læreplan. Skolebiblioteket kan kobles til verdiene i fagfornyelsen og til de tværfaglige temaene. Skolebiblioteket er ikke minst viktig når eleverne skal arbeide utforskende og arbeide med prosjekter over lengre tid for å oppnå dybde læring.