 Hei, minä olen Mikka Röntkö, minä olen yrittäjyden apulaisprofessori Yväskylölipästän kauppakorkeakoulusta ja tässä videossa minä kerron vähän, miten GPT-tekoälyä voi käyttää yliopistossa. Mikä tää tällainen GPT on? Tää GPT-tekoä on ollut olemassa pari vuotta, mutta tää oikeastaan tuli suurempaan tietosuuteen tämän chat-GPT-sohoiluksen autta. Tää chat-GPT on tällainen verkostoimen palvelu, jonne kuka tahansa voi ilmaseksi kirjautua, jossa luvat Google-nti-ilisä, voit sillä kirjautua tänne. Tää on tällainen chat-boxi, ja tänne chat-boxiin voi sitten kirjoita olla kaikkea ja tää tekoäly sitten vastaa. Eli tää on sellainen teksti-generaattori. Täällä voi tehdä kaikillaista hauskaa, sinne voi vaikka pyytää sitä tekoälyä kertomaan, jos olen vitsenä, tai minä olen käyttänyt tätä esimerkiksi kirjoittamaan kirjettejoulupukille ja muuta tällaista vastaavaa, eli täällä voi tämmöisiä kirjellisiä tuotoksia tehdä. Minkä takia tää sitten on yliopistokanata relevantti, niin me päästään tähän, että pitätä voi käyttää. Aika usein meillä on kursseilla tällaisia SC-tehtäviä, tässä on mun yrittäjyn kurssin SC-tehtävä, niin me voidaan kopipastettaa SC-tehtävä tänne GPT-hehen, ja GPT- tai chat-GPT sitten kirjoittaa meille siitä pelkältä tehtävän alulaan, niin hienon SC-vastauksen. Eli tässä GPT nyt sitten kirjoitti tällaisen hienon kolmen kohdan SC siitä, että onko Elon Musk yrittäjä, ja jos hän on, niin onko hän menestynyt yrittäjä, ja mikä sitten on vaikuttanut hänen menestykseen. Tämä mun SC-tehtävänä on tuolle yksi vuokaksivua, ja tämä nyt täyttää sen aika hyvin, ja mä antaisin tästä varmaan aika hyvät piisteitys joko opiskelijat ja näin käyttössä. Tän, koska tässä on mahdollisuus huijata tällä, eli opiskelija voi kirjoittaa SC-tä ilman, että miettii asiata ollenkaan itse, niin tämä on tietenkin keskusteltu aika paljon, että pitäisikö tämä nyt sitten kieltää. Ja tässä videossa mä kerron, että minkä takia tätä mun mielestä ei pidä kieltää, toki pitää ohjasta opiskelijoita, miten tätä käytetään, ja ihan kaikki käyttöntavat ei voi olla hyväksyt työ. Mutta no niin kun lähtökohtaisesti tällä tekoälysovelluksella, niin on monia muitakin semmoisia hyviä käyttöntapoja, ja mä kerron nyt kolme sellaista hyvää käyttötapaa, miten mä oon käyttänyt tätä omassa työssäni. Ja tämä tekoäly tuli tuossa 2022 loppupuolella, ja mä olin silloin aloittelemassa kurssia jatko-opiskelijoille, ja mä ajattelin, että hei, että minulla on pieni kurssi, niin nyt minulla on hyvä tällä kurssilla vähän miettiä, että miten tekoäly voisi käyttää, ja jatko-opiskelijoit lähtökohtaisesti on kurssilla, koska ne haluavat oppia siellä, jolloin kyllesti on mitään tällaisia huijausongemmia, niin mä teen politiikan mun kurssille, jossa sanotaan, että tekoälyä saa käyttää, ja jos sitä käyttää, niin pitäisit myös kertoa, että miten sitä on käyttänyt, jotta me voidaan oppia lisää siitä, että mitä hyödyllisiä asioita täällä voidaan tehdä. No, kun mä olin tehnyt omalle kurssilla, niin politiikan, niin sitten sana tietenkin siitä levisi, ja sitten podettiin mukaan tämmöiseen työryhmään, jossa me kirjoitettiin sitten ylaskilölypistokauppakorkien tekoälypolitiikka. Me tehtiin tämä politiikka sen takia, että on sellainen asia, mitä jokaisen opettajien pitää miettiä, niin on hyvä, että opettajilla on jonkunnäköinen pohja, mistä lähtee, ettei kaikkiaan tarvitse perhtyä siihen, pitäisikö tämä kieltä, vai ei, jos ei kieletä, niin miten tämä pitäisi ohjeistaa. Mä kääntän politiikan läpi, tämä video lopussa vähän perusten näitä eri kohtia. Tämä politiikasta sitten kuuli lehdistö, ja lehdistö sitten, me laitettiin sitten lehdistölle tiedote, ja mut laitettiin sinne yhteiseen kilyys, kun mä olin tätä oikeasti opetuksessa sinomassa käyttänyt, ja tämä jälkeen mun tuon kysytty tästä asiasta aika monta kertaa, mikä on yksi pääsyistä, miks mä teen tämän videon. Eli mä haluan selittää tän nyt kaikille, että miten tätä mun mielestä voi käyttää hyvin, ja tämän meidän politiikan. Mennään nyt näihin sitten hyvin käyttötapoihin, eli se, että me kirjoitetaan tällä SC-vastauksia, ilman, että me mietitään ollenkaan asiaa itse, ja se itse enkä on mitenkään suotavaa tapa käyttää tätä. Mut katsotaan, että miten mä oon itse käyttänyt mun työssä mun mielestä hyvällä tavalla tätä ekohäilyä. Ja ensimmäinen tapa, mikä on hyödyllinen, mikä voi olla varsinkin maisteritasonopiskille, hyödyllinen, on artikkeille lukemisen avustaminen. Ja tämän käyttötavan mulle kertoo yksi mun jatko-opiskelija. Eli mä olin antanut jatko-opiskelijalle tehtäväksi lukea yhden kirjalluvun, jossa puhuttiin tieteenfilosofiasta, ja koska se oli filosofian käsikirjasta, niin se oli sellaista terminologia ja kieltä, mikä oli hankala sille opiskelijalle. Niin opiskelija, sen sijaan, että se olis lukenut artikkelia, niin kun mä oon ohiastanut, eli ensin alle viivotaan päätermit, selvitetään pääkäsitteet, ja kun ymmärretään, miten ne käsittivät ja termit on määritelty, niin sit aletaan lukamaan. Opiskelija ei tehnyt näin, vaan opiskelija tekee sillä tavalla, että hän pisti tänne GPT-hän sen artikkelin tekstistä pätkään ja pyysi GPT-tä sitten selittämään sen hänelle yksinkertaisemmin. Ja mä näytän nyt, miten tämä toimii. Mä käytän tätä artikkelia maisteri- ja tason opetuksessa mun tutkijusvieltelmän kurssin alussa, missä mä hallitamme artikkeleiden lukemista. Tämä on maisteri-opiskelijoille ehkä vähän haastava artikkeli, koska tässä puhutaan, tässä on erityisterminalongiaa, jos sitä ei ymmärrä, niin sitten tämä artikkeli on hankala lukee. Tämä artikkeli on tämmöinen PDF, niin sit on vähän hankala copy-pastet tekstiä, koska se on kahdessa palstassa, niin mä aloitan sillä tavalla, tää on mun demoon, että mä käänneettimässä research gateista tämmöisen kirjoittajien omanversioon, ennen kuin se on taiteettu sinne lehden formaattiin, sitten me otetaan tuolta copyonan tekstiä teksti-editoriin, eli mä haluun tämän artikkelin intron käsitellä. Mä poistan sieltä sivunumerot, mä poistan sieltä yhden alaviitteen, mä poistan sieltä vähän turhia tällaisia välimärkeä, ja sit mä pyydän chat-gbtä, että selitän mun ettään yksinkertaisemmin. Ja nyt chat-gbtä sitten lyhyesti vetää mun yhteen, että mistä tässä artikkeleissa on kyse, ja se meni ihan oikein. Sit mä voin kysyä, mitä tarkoittaa fungibility, mikä on erikostermi tässä, menee ihan oikein. Mä kysyn, mitä imprinting tarkoittaa, no nyt mennään metsään, tää oli termi, joka tässä artikkeleissa käytetään, mutta tää käytetään myös muissa merkityksessä eri konteksteessä. Mun pitää kysystä tarkemmin, että erityisesti tässä artikkeleissa, joka käsittelee kansainvälistymistä, niin mitä imprinting tarkoittaa, ja nyt se menee sitten oikein. Sit mä kysyn, mitä tarkoittaa. Moderaattori on sellainen muuttujia, joka vaikuttaa kahden muun muuttujan väliseen yhteen, yhteyden voimakkuuteen, ja gbt selittää sen ihan oikein. Gbt huomaa myös, että tässä artikkeleissa puhutaan, että tässä on kolmen moderaattoria, että se tekee meille kolmen kohdon listan, no, tämä lista ei ole lähellekkään sitä, mitä artikkeleissa puhutaan. Eli tämä on tällainen hyvä työkalu artikkeleiden isojen kokonaisuuksien yhteenveton, ja sä voit kysyä siltä yksityiskohtia, se joskus saane oikein, joskus saane väärin, mutta yleensä se antaa vähän oikein suuntaista, ja sit jos se menee ihan metsään, niin kuin se tässä ruvessa puhumaan geneistä, ja muista sellaista imprintingin kohdalla, niin sen sitten huomaa. Eli tämä on siinä mielessä hyvä, että tämä opettaa sulle myös kriittistä ajattelua. Tämä on käyttötapa, jonka mä opetan maisteriopiskelijoille. Eli kun tulee hankala teksti, niin pyytäkää gbt, että selittämään, ja sit miettikä itse, että se saadaan opettaa sitä ymmärtämistä, koska tämä antaa sulle yhden tavoin tulkita sen artikkelin. Tämä on myös toinen hyvä demo sen takia, että tässä tulee virhe-tilanne. Eli tämä on teknologia demo tällä hetkellä, tämä ei ole valmis tuote, ja tässä on kapasitetiongelmia, ja joskus sulle tulee virheitä, mutta nyt sitten tämä kuitenkin sai meille tuotettua tämän vastauksen. Katsotaan toinen käyttötapa, ideoiden tuottaminen. Jos mietitään, että meidän pitää lähteä ihan kokonaan uutta kirjallisuuden aluetta, vaikka ottaa haltu, niin meidän vaihtoehto on, että me laitetaan Google Scholariin, joka on aika anti-pönössi, niin sieltä tulee todella paljon artikkelea, ja se on vähän hankala sitten miettiä, että mistä mä lähde liikkeelle, yleensä ne artikkelit koskevat jotain yksittäisestä yrittäjien tutkimuksen osa-alueet. Me voidaan pyytää GPT-äitä kertomaan meille, että mitkä on yrittäjyden tutkimuksen jotkut pääkästitteet ja teoriat. Ja sitten se rupeaa meille kertomaan niitä. Ensimmäinen vastaus on opportunity recognition. Kuulus mun listalle. Sitten tulee resource-based use on strategia ja yrittäjöitä, social networks ja yrittäjytä, FX-wayson, yrittäjötä liittyvät termi, Lean startup practice, niin nyt termi enemmän. Anti-pönäikosysteem on tämmöinen kuumaa aihe, ja sitten kertoa jotain muitakin juttuja. No onks tää nyt se lista, että mistä mä lähtisin lukemaan yrittäjöiden kirjallisuudesta? Ei ehkä, mutta olisin ne jotain oikeata. Eli jos sinun pitää jotain uutta lähteä tutkimaan, niin ehkä tässä olisi hyviä hakusaavia. Toinen, mitä mä voidaan tehdä, niin mä voidaan pyytää sitä kertomaan meille, että jos mun pitäisi opettaa yrittäjöiden kurssi, niin minkälainen kurssi runko voisi olla? Se kertoo oppimistavoitteet, se kertoo meille viikkoaikataulun ja sitten se kertoo vielä arvostelun, ja mitä pitää tehdä, jotta kurssista pääsee läpi. No olisiko tää valmis kurssi, ja kannattaako lähteä liikkeelle? Vastaus on, että ei missään, jossa on valmis, kyllähän se pitää paljon muutakin sinne, miettiä sinne kurssilla, kun pääkästään aiheellista, pitää miettiä kirjallisuutta. Me voitaisiin toki pyytää, että hän tästä pyytää GPT, että sitten suosittelee meille oppikirjaa tähän, mutta ehkä tässä vaiheessa on sitten parempi, että opettaja ottaa tämän, ja propii miettivään asiaan itse. Mutta jos mun pitäisi kurssi tehdä ihan puhtaalta pöydältä, niin kun mä puhun yksi aan eloneen, tai yksi tyhjä dokumentti, mihin mä rupaan sitä kurssirunkoa hahmottelemaan, niin se liikkeelle lähtenemme sattella hankalaan. Kyllähän tämä nyt on taas ihan hyvä lähtökohta, että tämä on ihan järkevä lista, mitä mä voisin yrittää ne kurssille käydä läpi. Niin ottaisin tuosta käyttöä, ja sitten lähtisin miettimään, että mitä mä otan pois, ja mitä mä lisää. Tämä ei oikeastaan sen kummosempi, kun et katot jonkun oppikirjan suositellun kurssirunnon, ja lähdet siitä sitten kehittämään omaisen pohjalle. Eli tämä on hyvä tällei ideoitteen hakemiseen, että ei missään, missä on lopullinen tuote, mutta tämä on lähtökohta, mistä sä lähdet miettimään sitä omaa kurssia. Tämä on lähtökohta, mistä sä lähdet kirjallisuutta penkomaan. Ja tämä on sellainen asia, tämä ideoitteen hakeminen, minkä mä opetan varsinkin kranuntekijöille nyt sitten tästä eteenpäin, koska tämä nopeuttaa sitä työtä, että mistä aritikkelistä mä lähden liikkeelle tutkimaan tätä, tuututuvan tähän kirjallisuuteen. Kolmas käyttötapa on tällainen, joka ei käydä tätä chatGPteitä. Toki tätä vuosi chatGPteelläkin tehdään, mutta mä oon ostan jo asentanut tämmöisen pluginin, tämmöisen eleppasnimisen ohjelmisto, joka on Macin plugin, ja se integroituu tähän käyttöjärjestelmällä, eli se on tuolta palkista, sit saada vielä kaikissa ohjelmissa. Ja mun on tässä artikkelidrafti. Tämä on menossa konferenssiin, ja tässä on intro, joka on neljä kappaletta. Se on introks vähän liian pitkä, ja sitä pitäisi vähän napakoittaa, sillä on kaikennäköistä detaaliaa, ja se on ehkä vähän hankalla lukea. Mä voin tehdä sillä tavalla, että mä tästä maalaan tämän tekstin, mä en ihan koko intro voi ottaa, kun se oli pitkä, ja sitten mä otan tuolta rewrite. Ja nyt sitten se miettiin hetken aikaa, ja sitten se uudelleen kirjoitte se meille lyhyemmäksi. Nyt mä voin maalaan koko tekstin, kun osaa lyhennetty, ja mä piste rewrite, ja sitten se kirjoittaa meillä sen uudelleen. Ja tässä on yhtenä kappaleena tämä mun neljän kappaleen intro, jossa on nämä samat pääasi, mitä tässä introssä oli, mutta huomattavasti paljon lukiöystävällä, ja semmoissa muodossa. No, tämä on tosi hyödyllinen monessakin suhteessa. Ensinnäkin artikkeliissa kun kirjoitetaan aika usein meillä on sellainen, meillä on sivurajotuksia, ja jos meidän artikkeli liian pitkä, niin se artikkeli lyhentäminen on aika tuskasta kahdistakin syystä, ja ensinnäkin oman tekstiin deletoiminen on aika haastavaa, noin henkisesti, ja sitten toinen juttu on se, että joskus tämä hankala mietti, että mitä siinä on se ydin, ja mikä on detali, mikä voi erittää pois. Niin tämä tekoälyn käyttö tässä yhteydessä on hyödyllistä. Se, miten mä teentän itse käytännössä, niin mä otan muutaman kappaleen kerrallaan. Jos mä otan kokonaisen osion, niin se ei toimi hyvin, eli lühemmelle tekstin pätkille, ja sitten mä teen siitä tekstisitä kaksi kopiota, allekain, ja sitten sen jälkeen pyydän tekoälyä toisen kopi on sitten lyhentämään uudenlän kirjoittamaan, ja sitten mä verrataan siihen alkuperäiseen, että tuliko tekoälyvireheitä, poistuiko se jotain oleellista, ja sitten mä yleensä otan sen tekoälyn kirjoittamaan, jutun siitä sitten lähtökohdaksi. Eli tämä nopeuttaa editointia. Toinen, mihin tämä on hyvä, on, että jos kirjoittaminen ei ole henkilövahvuus, ja on vaikka hankaluksia tehdä sellaisia hyvin rakennettua kappaleita, niin tämä osaa sen tekstirakenteistämisen tosi hyvin, eli kappaleissa on yleensä jonkin näköinen intro-lause, jonkin näköinen yhteenvetolause, ja sitten välissä on niitä sellaisia tukilauseita, niin kuin hyvissä kappaleissa pitää olla. Mä oon käyttänyt tätä jatko-opiskilöiden tekstien siistimiseen, joskus mä oon käyttänyt tätä sellaisen, että olen joutumitella hankala ymmärtävä uudelleen kirjoittamiseen, ja sitten mä laitan se opiskelijat takaisin, kysyn, että onks tää, mitä sä tarkotat, ja vastaus tulee, että kyllä. Mun kollegan on käyttänyt tätä jo yhdessä artikkelisukaan julkastu. Hänelle tuli hänen kanssakirjoittajalta pitkäkö tekstinpätkä, joku ehkä kolmen veon 5-sivua, jonka tämä kanssakirjoittaja haluaisi artikkeliin diskussioon, artikkelisheiden tilaa, niin tämä mun kollega sitten pisti tekoälylle ja sanoi, että lyhennä tämä, ja sitten tässä lyhennetty versio laitettiin sinne artikkeliin. Eli oleellista tässä on se, että tällä ei nyt luoda uutta sisältöä, vaan tämä on enemmän tämmöinen kielehuollon ja tiivistämisen työkalu, jolloin sä voit sun omaa kirjoittamista parantaa. Tämä oli tämä hyvä, kolmas käyttötapa. Ja nyt sitten, kun mietitään politiikkaa, että miten ylepistöstä pitäisi suhtautua tähän tekoälyyn, niin on hyvä ymmärtää, että tähän GPT- ja muut tällaiset generatiiviset tekoälyt, ne on aika uusi juttu ja teknologia kehittyy, niin tai missä emmesä jää tähän. Ja nyt oli Helsingin sanoa, missä vähän aikaa sitten juttu, että Microsoft investoi miljardia dollareita, metissä liikkuu huhu, että 10 miljardia tähän OpenAO-yhtiöin, joka on tän chat GPT-tekoälyn kehittänyt. Ja Microsoft sanoi, että he integroitään teknologiaiden kaikkiin tuotteisiinsa, heillä on tällä hetkellä teknologia- demonetissa, missä Bing-hakukoneessa on chatit ominaisuus. Se ei toimi ehkä vielä niin hyvin, kuin se haluttaisi toimivan, mutta se näyttää vähän, mikä on menossa. Tämä tulee todennäköisesti integroitumaan Wordiin, että Wordin oikolukuun on olemassa jo nyt kolmannen osapuolen kirjoittama tai tekemään tämmöinen Word-plugini, The Ghost Rider, mikä elää Wordin sivupalkissa ja sä voit sieltä chat täällä tämän GPT-en kanssa ja voit sitten pyytää sitä editoimman sua omaa tekstiä. Eli kun nämä tulee integroitumaan kaikkiin, näihin office työkaluihin ja käyttöjärjestelmähän, niin näiden kieltäminen olisi aika järjätöntä. Mennään nyt katsomaan tähän meidän politiikkaa tarkemmin. Eli tässä meidän politiikassa on 7 kohtaa. Meidän ensimmäinen kohta on, että näiden työkalujen on sallittua. Tämä on sen takia sallittua, että me nähdään, että se on sellainen asia, mitä opiskelijat tulevat käyttämään työelämässä. Ja toinen syy, mistä me sallitamme on se, että niin kuin mä tässä jo sanoin, niin mä käytän itse tätä mun omassa työssä, mun kollegat käyttävät tätä työssä, niin mä oon kielenhulto- työkaluna, mä oon käyttänyt tätä keksimään mulle otsikkoja artikkeliin, syötän artikkelin abstractiin GPT-elle ja haksaan GPT-elle, että miten nimiä sitten tämän artikkelin, no sieltä tuli yksi hyvä artikkelin nimiä, sitä mä käytettiin. Jos me itse käytetään tätä, niin se, että me kielen tästä opiskelijoilta, niin on aika kaksinäs moralistista. Sitten me näytä, että kerrotaan hyvistä käyttötavuustelle kielenhulmoneen käyttö, hyvä juttu, että ei pidä käyttää ihan miten vaan, mutta kielenhulmoneen käyttö, niin sitä kannattaa varsinkin gradun vaiheessa opiskelijoilla saattaa olla kirjoittamisen kanssa haasteita, englanniksi tulee pitkiä kappaleita, niin tästä voi sitten käyttää tätä ja sanoa, että kirjataan tämän paremmin. Kolmas pointti oleellinen, eli opiskelijon aina itse vastuussa sitä tuotoksesta, ja tämä on sellainen, mitä mä otin tuossa mun jatkoopiskyttykurssilla kanssa, eli jos tekoälyplangioi tai jos tekoäly laittaa senen jotain ihan perusteetonta, perätöntä tekstiä, niin sitä käsitellään ikään kuin se olisi opiskelijan tekstiä, eli mennään sitten plugionti jutut läpi, eli pitää olla lähdekriittinen siihen, mitä tämä sanoo. Neljäs kohta on, että meidän pitää opettaa tämä opiskelijoille, miten tämä toimii, ja me ollaan nyt miettimässä, tai miten tämä saa käyttää, me ollaan miettimässä nyt, miten tämä käytännössä toteutetaan. Esimerkiksi tutkimusmenetelmäkurssille voidaan laittaa tai johdatusopintoimissa puhutaan akateemista tuosta etiikasta ja plugionista. Niin sinne voidaan laittaa tästä, mulle tästä tekoälyn käytöstä. Viideskohta, mikä on sit ollenlainen opettajille, on, että opettajien pitää olla tietosia siitä, että miten hyviä vastauksia tällä voidaan tehdä heidän kurssin tehtäviin. Niin kun aloitin tän videon näyttämällä mun SC-tehtävän, mun yrittäjöinen kurssin ensimmäiseen seminaariin, niin tekoälyllä sai tehtyä sinne sellaisen hyvän vastauksen. Siinä on tällaista orman 4-5. Niin nyt, jos tällaisia tehtäviä käytetään, niin ne pitää tehdä sillä tavalla, että niille ei pysty vastaan tekoälyllä, että sen sijaan pyydetään tekoälyä analysoimaan ilonmaskia, niin otetaan vaikka joku keskisuomalainen yrittäjä, jonka opiskelijat tietää, mutta jos ei löydy sitten hirveästi tekstiä, millä tekoälyä olisi koulutettu, niin silloin sitä ei ole oikeasti miettimään itse, eikä tekoäly pysty siihen vastaamaan. Toinen tapa on sitten, jos käyttää tällaisia SC, mihin on helppo tehdä vastauksia tekoälyllä, niin sitten pistetään sellaisen SC, että ne paino-arvo pieneksi kurssiarvioinnissa. Eli mun SC, sen paino-arvo on pieni, sen tartoitus on lähinnä se, että mä pystyn vähän varmistamaan, että opiskelen lukee ilonmaskista kertomaan tämmöisen tapauskertamuksen, jota mä käytän sitten seminaarissa keskustelun tukena. Ja sen ei ole tarkoitus mitenkään testata opiskelijoiden analyysikkyä. Niin, jos sen paino-arvo kurssin loppuarvionnissa on vaikka 2%, niin se, että sä pystyt sen tekemään GPT-llä, niin ei mitenkään iso juttu. Mutta se, et jos sun kurssin arviointi perustuu vaikka kuuteen SC-hen, mitä opiskelijoit kirjoittavat, niin sitä kaikista pystyy samaan vitosen sillä, että syöttää sen SC-n tehtävän annon GPT-elle, niin eihän se ole mitenkään hyväksyttävä. Vaatii henkilökunnalta ja opettajilta myös vähän muutoksia työtä pohjina sitä, että mietitään tämmöisiä generisia SC-tehtäviä vähän eri tavalla. Sitten opiskelijan pitää kertoa, miten tätä kielimallioon on käytetty. Tämä on tämmöinen meidän politiikassa alkuvaiheessa käytössä oleva juttu, ja se johtuu siitä, että mä halutaan ymmärtää, että mitä hyviä käyttötapoja tällä on, ja sitten niistä käyttötavoja, että jos tiedetään, niin mä halutaan ymmärtää vähän, että miten usein niitä käytetään, että käyttääkö opiskelijat ideoiden generatiivaa, käyttääkö tätä oikolukuun, vai mihin niitä käyttää. Ja sitten viimeisempänä meillä on tämä, että jokainen opettajest kuitenkin loppupeleissä itse päättää, miten omalla kurssella toimii. Jos tän haluaa yrittää kieltää, niin se on sitten opiskelijan opettaja voisi sen tehdä, se pitää perustella. Jos puhutaan vaikka englannikielän kurssista, niin siellä on monen kieltä pysteltua, mutta hankalla näissä kaikesta tällaisissa kieluissa on sitten, että miten sä niitä kieltöjä vaalavat, ja sitten jossa kiellät sen, vaikka tän käyttämisen tekstin tuottamiseen, mutta sä sallit tän käyttämisen tekstin huoltoon, niin miten sä pystyt siitä lopputuloksesta sitten päättelemään, että onko sen tekstin lähtökohtainen lopiskelijan oma teksti, vai pelkästään tekoälla on annettu tehtäväanto. Se lienee aika mahdotonta. Tämä meidän politiikka varmasti tästä kehittyy eteenpäin, kun me opitaan ymmärretään näitä enemmän ja ehditään miettiä tätä, mitä tästä tarkoittaa käytännössä myös graduohjauksen kannalta. Toivottavasti tämä video on ollut hyödyllinen, ja mulle voi laittaa kysymyksiä tähän aiheeseen liittyen.