 Jeg skal sige noget om positiv psykologi og flow i sær med henblik på anvendelsen af det her i skolen og i pædagogisk arbejde. Det vil sige også i andre børneinstitutioner, SFO'er og børnehaver. Det er sådan, at inden for hele det her felt, der hedder positiv psykologi, der er der sket en udvikling fra, at det for ganske få år siden var noget som kun forskere gik og var optaget af, til at det i dag er noget, der i høj grad også anvendes på en lang række område bl.a. inden for det pædagogiske. Det er sådan, at tager vi flow-theorien, så hører den altså hjemme som en central teori inden for det, vi kalder positiv psykologi. Positiv psykologi er en meget bred retning inden for psykologien, som har været under voldsom udvikling de sidste 10 år. Det er ikke en afstatning for andre typer af psykologiske områder, men et supplement, det er vigtigt at forstå. Psychologien har jo altid været meget optaget af problemer, og med at diagnostisere og finde frem til symptomer, og forskellige lydelser og dystfunktioner og få dem diagnostiseret og behandlet og beskrivet. Men et nyt område er så også at have fokus på altid der lykkes, altså de optimale situationer, sådan nogle som kan være prægete af trivsel og udvikling og samarbejde, altså også det, vi kalder flow. Men også sådan området som humor, læringsdile, der er en masse begreber, som har fundet et ståestede inden for det, vi kalder den positiv psykologi. En vigtigt at forstå er, at positiv psykologi er ikke en særlig teorie eller ingen særlig retning, det er et emnefelskab, og det emnefelskab handler om alt det, som er ressourceorienteret, alt det, der kan lykkes. Altså det, der handler om optimale menneskelige funktioner, som det står her på engelsk, hvor formålt er, at man ved den viden ved at forske i det, der lykkes i de ressource- og potentiale-orienteret sider af mennesketcyke, vil være bedre i stand til at få både individer og organisationer til at trives. Så det er jo meget bredt formål og meget bred beskrivelse, men man kan sige, det udlukker jo helt det fældt, der er optaget af kriser og dystfunktioner og altså helt det kliniske fældt, så de to områder har haft meget glæde hinanden og kan inspirere egentlig hinanden. Hvordan anvender man så den viden, man for eksempel har fået om sådan noget som flow eller om humor, hvordan kan det bringes i spil i hverdagen og i skolen det er noget af det, jeg skal sige noget om. Den metode, som ligesom har fuldt frem i verden, samtidig med fremkomsten af en boligtypcykelgi, er jo coaching, og coaching kunne vi jo også godt oversætte med over et vejledning. Altså det handler om at inddrage folk i arbejde med at få bedre nogle områder i ens hverdag, taler vi om skolen, så kan det jo altså være, at man kan bruge positiv psykologi i lærernes interne samarbejde eller ledelsen, kan vejlede lærerne til at inddrage det her eller folk udefra der superviserer lærerne eller hvordan det er, lærerne kan også bruge det, når de vejleder eleverne. Men coaching er ligesom blevet den metode, hvordan man bringer det her i spil. Der er et begreb, som man arbejder meget med inden for den positiv psykologi, og som man også i stigende grad anvender, når man skal se på pedagogisk virksomhed. Det er det, der hedder sin naturstyrker. Det vil sige, at hvor man måske før hende var meget optaget af, hvis man skulle lave en psykologisk screening eller en test eller en afdægning af en elev i skolen, så vil man have meget fokus på, at man fandt frem til de problemer, barnet havde, de områder, hvor barnet havde vanskelighed af den ene og den anden art, det kunne være med hukommelse eller opmærksomhedsfunktion, eller det kunne være problemløsning, strategier og hældtighed, og på den måde kan man så sætte en eller anden indsats ind på baggrund af den her beskrivelse af dystfunktioner og problemer. Men det nye er igen ikke som en erstatning af det gamle mensom et supplement, det er, at det er lige så vigtigt at få et indblik i det, der hedder styrke profilen hos eleven. Og der har arbejder med de her 24 sin naturstyrker, som man mener skulle være universelle, som ikke er afhængig af en særlig kultur eller en særlig tradition, men som kan genfindes i alle kultur. Og det er altså styrker, som handler om sådan noget som nysgærighed, lærerløst, dømekraft, håb, tilgivelse, humor og sådan en lang række, altså 24 forskellige faktorer, som man kan afdække og på den måde få en profil af elevens styrker, som man så kan bruge sammen med den der psykologiske profil, der afdækker elevens vanskeligheder. Det viser sig, at når man laver en indsats, når man så bagefter skal prøve at sige, her er der en gruppe elever, der har nogle vanskeligheder, men vi kan også se, da de har en række styrker. Hvordan skal vi så prøve at arbejde med dem, så viser det sig, at når vi anvender den her styrkebaserede forståelse, at det giver langt bedre resultater, når vi får viden om eleverne styrker, kopplet med vores viden om deres problemer. Og det her er altså noget, der er standardiseret og forsket i, så det er altså ikke bare lige tilfældig begreber. Så det her er en spændende ny udvikling. Det er noget af det, jeg har omtalt hele den her anvendelse af den positiv psykologi, i ser flogteorin og anvendelse indenfor det pædagogiske område, har jeg beskrevet i den her bog, flog fordybelse, og jeg arbejder med det her i min forsting. Hvad er så flog for noget? Nu har jeg nævnt det nogle gange. Flog ligger jo som et begreb, der ikke er en del af de her naturstyrker, men kan forstås på tværs som en mere generelt tilstand, at vi kan opnå. Det er ikke noget mystisk og noget specielt, altså flog handler egentlig om, vi har nogle danske ord, der mener meget om det, men hvis vi havde mulighed for at kombinere ordene, så kunne vi måske have lavet et danske ord, der kunne dække det. Men flog er tæt på et begreb som en engagerement, et begreb som nærevære, et begreb som fordybelse, og selvfølgelig et begreb som koncentration og fulde opmærksomhed. Ser vi på en leksikalsdefinition af flog, altså sådan som nogle af de teoretiker, der har udviklet det her begreb, det er jo især den ungarske psykolog, Mihailitiksen Mihaili, der har udviklet flogteori, nu er der mange andre, der arbejder med den, men ser vi på hvordan de definerer det, så handler det jo om, at det er en tilstand, hvor man er nærmest absorberet i en aktivitet, altså den er præget af høj grad koncentration, at ens mentale energi er samlet om en bestemt aktivitet, eller et bestemt menneske eller et bestemt materiale, og at der samtidig er en vis udfordring i den her aktivitet, sådan at man egentlig har det, vi kalder, at vi har en medsat fornemmelse for os selv, altså en manglerne jeg-fornemmelse og en manglerne tids-fornemmelse. Det er ligesom mån en god værdersmåde at afgøre om folk er i flog på, eller ej, det er det her med. Ja, men da du lige var i gang med det der, var det sådan, at du glemte tid og sted. Det er jo sådan en måde i hverdagen at formulere det på, men det handler virkelig også, at man glemmer sig selv, altså at man er så absorberet i aktivitet, da man også glemmer, at man måske var træt, eller man var ked af det, eller man var suger over noget, eller man burde sove, eller man var syg, eller sådan noget. Så der er rigtig mange gode ting at sige om den her flogtilstand. Og når vi taler om børn, så er det faktisk meget let at arbejde med flog i forhold til børn, fordi der er jo mange af de her teoretikere inden for flogområdet, der taler om, at børn har det som en medfødt evne. Og når man lejer, når børn lejer godt, så er det i flog. Alle de faktorer, vi taler om, som udgør flogtilstand, de til sted i god lej. En af de faktorer, jeg lige har nævnt det her med, er, at der er taler om en udfordring, fordi flog er ikke det samme som afslappning, eller hetterat, eller lykke, eller sådan nogle andre positive begreber. De kan flog kan godt forbindes med det, men det er ikke det samme som det, fordi flog er også krævne, og det er derfor, det er også en tilstand, som ikke altid er helt lidt opnu. Omvendt har vi det altså irets fra barnsben af, og der er jo ikke nogen menneskelig aktiviteter, som ikke kan forbindes med flog, selv så noget som opvask og ringøring, og så noget, som mange egentlig tænker er ret kedeligt, det kan altså også forbindes med flog. Men det handler om, at man kan se udfordringen i aktivitet, og dermed så kan vi sige, at en del af det, der er grundlaget for, at man kan komme i flog, ligger i de her sin naturstyrker, jeg navn før, for eksempel så noget som nysgærighed. Folk, der er nysgærig, er som regel også god til at komme i flog, altså blive optaget, at de nu møder hede livet. Men vi ved også, at hvis vi kan opnå de her flogtilstande, eller i hvert fald nærmere stemme, fordi der er jo mange andre positive psykiske tilstanden, og hvis vi kan nærmere den flogtilstand, lige frem kom i den, så er det jo også en læringstillstand. Det er klart, at når vi er dybt optaget af et eller andet, absorberer det i det, så forstår vi det også bedre, og kommer dybere ind i det, kan huske det bedre, og kan måske også lige frem være med til at få nye idéer på det her felt. Altså den her teori om flog er også en, man bruger meget for inden for kreativitet, så innovationsforstilling. Vi har et andet begreb, som vi også bruger i skolen, og som uden for hele skoleverdenen jo, kører parallelt med flog, det hedder mindfulness. Det er to begreper, der spiller godt sammen. Flog handler jo, som jeg nævnt fører meget om, den der udadrettede koncentration, altså en absorbering, en engagemang i materialer, aktiviteter, andre mennesker, uden for ens selv, altså en rejse væk fra, for ens eget selv, kan man sige, i psykologens brug. Men mindfulness er på en måde den samme type engagemang og koncentration, men en mere inderrettet rejse med ens mentale energi, altså hvor man kan konstaterere egne tilstande og have fokus på, hvordan man har det og eventuelle spændinger eller andre tilstande i ens egen krop. En mere meditativ begreb. Så ved at kombinere viden om de her to tilstande, så kan man opnå, at man kan få folk til at opleve, at de fungerer og trives bedre i hverdagen på mange måder. Men det er selvfølgelig vigtigt at forstå, at der er mange andre psykiske tilstande, der også er positivt over, at vi ikke altid, eller langt fra altid, vil kunne være i de her tilstande. Der kan også være problemer med flogtilstanden. Det kan være rigtig positivt, at man absorberer det, det man gør, men omvendt, så ved vi også, at for eksempel nogle computerspil er rigtig gode til at skabe flowhusfolk, men de skaber så meget flow, at folk faktisk bliver afhængige af spillene. Så der ligger også, hvad skal vi sige, god grunden til at tænke det her mindfulness med, som man også kan have lidt fokus på, hvad der sker ved sig selv. Flow er et vigtigt element i flow. Det er det, hvad skal vi sige, vi kan kalde det udfordrende element eller progressionen. På den her figure, der er A1, det er en situation, hvor vi i gang med at lære noget nyt, altså det er udfordringen at lave challenge, står det der over at lave challenge, og nede forneden, den vandrette AXE, der står der at lave competence, som vi har i forhold til en ny udfordring. Det kunne være, at det var at lære at spille på klavera, eller det var at lære at læse, men vi kan sagtens være i flow, når bare de to matcher hinanden, det vil sige, nivå der er udfordring, og nivå der er kapaciteten, skal svare til hinanden. Så er det muligt at opnå den her flowtilstand, og det betyder den her kurve viser, det element i flow, til standen, som handler om udfordring, det er meget vigtigt. Man kan sagtens være engageret i noget, og optaget af noget, og have det ret med en eller anden aktivitet, uden at være i flow, og vi vil ofte vælge viserforskning, og lægge lige under flowzonen. Nu står der her borddom, altså kedsomhed, men det er klart lige under flowzonen, ligger der jo mange andre psykiske tilstanden, end kedsomhed, eller lige frem af parti. Det her er sådan en meget firekant et model, der bare pedagogisk skal vise flowzonen, som en zone, der er sådan en udfordring zone, hvor man hele tiden, altså man kan sige, når man yder det, det bedste man kan, og er i stand til at makte den aktivitet, man står overfor, så kan man opnå det her flow. Mange situationer i hverdagen, hvad enten det er i skolen, fritidsliv, familielivet eller på arbejdspladsen, er jo præget af situationer, hvor man er enten under udfordret, eller over udfordret. Det er jo sådan, der hedder A2, altså at man egentlig keder sig, at man har mere kapacitet end det, som den aktivitet, man står overfor egentlig kræver. Og det ved vi også for Folkeskolen, der er faktisk mange elever, der keder sig. Mange der oplever, eller lige frem oplever, af parti. Og det gælder også andre institutioner, indenfor det pedagogiske område. Det kan være ungdomsuddannelse, det kan være børnehaver, at børne kan opleve, at de keder sig. Men så har vi jo også masser af den omvendte situation, at man er overudfordret. Altså at børn føler sig stresset, nu står der anxiety angst. Men altså en lang række negativ tilstande, hvor man fordi man i skolen, eller børnehaven, eller på ungdomsuddannelsen, synes, at den udfordring man står for, den er altså alt for kompleks og omfattende, til at man kan magte den. Det behøver ikke være en faglig udfordring, det kan også være, at man er usat for mobning, eller at det hele er uoverskuligt, eller at man har fået vikar osv. Men vi ved, at et stige antal børn og uge oplever stress. Det gælder selvfølgelig også voksne, men det er mere velkendt, at voksne oplever mere og mere stress. Men vi har også flere, der oplever apati og kedsomhed. Flow, altså den viden vi har om flow, er altså vigtigt i forhold til at undgå de her situationer. Ikke at vi kan forestille et menneskeliv, hvor vi ikke oplever kedsomhed, og ikke også bliver stresset eller angst en gang imellem. Men det vigtige er jo, at man ikke bliver lost fast i negativ psykiske tilstande og ender med at have et meget dårligt liv. Så jo mere at viden, vi kan få om flow i hverdagen, jo bedre bevægst end til at undgå de her negative fastlåstheder, som mange mennesker oplever. Man kan forklare det her. Dem der forsker i flow arbejder meget med fenomenologi. Altså det er forskning, der er baseret på folks fortællinger, altså hvordan folk oplever tilstande. Men i stigende grad anvender man så også forskning fra det, der hedder neurocykologien, altså viden om menneskesyke, baseret på forskning i hvordan hjernen fungerer. Og går man over i det felt, så kan man sige, ja men den her flow-tilstand, det er altså en tilstand, hvor man er meget koncentreret om noget, og den udfordring, der er, som jo hænger sammen med koncentrationen, det er faktisk det, der skaber nogle positivt tilstande i kroppen, altså at vi kan sige, engagement og udfordring belønnes, vi faktisk ved, at der udløses sådan nogle transmitterstoffer i hjernen, dopaminer og endofiner, som er med til, at folk kan opleve, at det her flow er behageligt, selvom det virkelig også er lidt krævende. I hverdagen ved vi, at der er en lang række faktorer, som sådan statistisk set, og set ud fra vores viden, fra den her forskning, så kan man sige, der er en række generelle ting, som man kunne tage højde for, hvis man gerne ville opnå mere flow, blandt andet i skolen, det er jo noget af det, jeg har talet om her. Det er, at en vigtig faktor for at kunne skabe flow, er, at der er nogle klare og meningsfugle, og konkrete og realistiske mål med at arbejde. Ser vi på skolen, så er det jo altså noget med det her med, at lærerne faktisk er gode til, at få forklart eleverne at være på enken. Hvad skal I nå frem til? Hvorfor gør vi egentlig det her? Det ved vi, at når folk ikke skal bruge deres psykiske energi på, og tænke over, hvad pokker er egentlig mening med det her? Det virker som noget, der er træls. Det har jeg faktisk ikke lyst til. Men hvis man kan se på enken med det, så er det med til at fremme muligheden, for man kan engang engassere sig. En anden vigtig ting er, at for man kan fastholde ens opmærksomhed, altså ens mentale energi, og lige frem måske være flow, det kan fremmens vede, at der er feedback undervejs. Feedback, det vil sige, at man undervejs i en aktivitet, har en fornemmelse af, hvordan det går. Et af de områder, hvor meget af flowforskningen startede, var indenfor alle de, vi kalder det praktisk musiske område, for eksempel idræt og billedkunst og sådan noget. Og ser vi på idræten, så er den meget bredt af, at når man er i gang med idrætsaktivitet, at der er mange kanaler, tilviden om, hvordan det går. Det klassiske, hvis vi tager bollspil, så er der jo en måltavle, der er alle holdspillernes ansigt, der er dommeren, der er træneren måske. Der er en lang række af de aktiviteter, hvor man først begynder at få vidende om flow, som er gode til at skabe feedback undervejs, så at man er klar over, hvordan går der er på rette vej. Jeg behøver ikke tænke på, om jeg nu gør det på den rigtige måde eller om jeg overhovedet har fatet det. Man kan fastholde den mentale energi om selve aktiviteten. Så kommer den der tredje faktor, som jeg nævnt før i forbindelse med den her model, og det er jo det, der handler om, at der skal være en balance mellem færdighederne, og den viden man har, og så udfordringelsen nivå, så de matcher. Et fjerde område, som er med til at skabe mere flow, er det med at fjerne de straherende faktorer. Det er jo et område, som hvis vi ser på det pædagogiske område, skolen og institutionerne, så ved vi jo, at der er mange undersøgelse, der viser, at både personalet og forældrene, eller eleverne selv, eller børnene selv, kan opleve, at der i nogle sammenhænger er meget uro, og uro og mange konflikter, og det er klart en de straherende faktor i forhold til at være engageret og fordybet i skolearbejdet. Et femte generelt forhold, som vi af Forsten kan præge på, er med til at fremme flowproceser og flotilstande. Det er, at der er nogle håndterbare og forståelige og præcise regler og rammer for de aktiviteter, man er i gang med. Det er vigtigt, at man som barn eller elev er klar over, hvornår man skal være færdig, hvad det er for nogle materialer, man skal bruge, hvem man skal være sammen med, hvor lang tid man har, og hvilke lokaler man skal være i, hvordan man skal opføre, når man skal aflevere noget, og så videre. Altså, at alle de regler og rammer ligger fast, så man igen kan bruge sin mentale energi på selve aktiviteten og ikke på en hel masse enden. Et sidste meget vigtigt område, som er med til at kunne fremme flowtilstande, det handler om de fysiske rammer, altså rumindretningen, farver, materialer, lys, luft og lukte i de lokaler, eller de omgivelser, det kan også være undørs, som man har aktiviteterne i. Det er sådan ligesom et helt forstingsområde for sig selv. Der er en masse spændende aktiviteter på det her fælt, og det er i hvert fald klar evidens for, at der er en stor betydning af de fysiske rammer og lokalindretning, og så mængden af flowtilstande, som børne oplever i institutionerne.