 Градовите какво места на Надеж е идея, коя произъзе от соработката са нашите колеги от Белгия и ова истъжувание не отведе ни с разни трасформативни практики шири в Европа. От мобилност, упръбуване са отпад, енергетска транзиция и снабдуване с локална органска храна. Мапиравме некои памятни градови изто така или смарт-сити с ни села Европа. И ни овде в Оскопие имаме голем проект какво пример за трасформация на градът. В Оскопие Велоград и се надеваме, какво скоро време, ке се завръщи. Така като добиеме град со современо решение за мобилност, в които жите ли да е, ке се движат по-лесно, по-едноставно и много по-безбедно, а оваке важи и за пешаците, и за велосипедесите, и за корици си да наявяме прелос. Вака ке се задържиме на принципът на просторно планиране, с кои сем по-близку до човекот, от куку до автомобилот. Овие проекти чинат десети си пати по-малко, ото ни е на мене ти само за автомобили. И зато са едноставни и лесни за спроведувание, ако постои воля. Ото нашто го гледаме во други градовини из Европа, градянските организации и инициативи се клучни в ова трансформация и тие ги нудат идеите и решението. Но много важно е да има полицишка воля за овие идеи да се остарат. Целодано това е документа, да се подсъкнати да се научат новите в началници коещо не знаат, какво трябва да се развива гадъц. Търците на години ме ще стварно лошо, коещо се поширува, долеварите на сметката, назива нилота, на бушашките на явният простор. И с овои документи поцитуваме, че трябва да се изведа, че трябва да се фокусират за 4 години от цяква, което са шли в мандат, или пак може би 10 до 15 години от цяква, какво трябва да изгледа гадъц. По той документ даваме 10 предлог чекови, какво да се тигне да той потреби меню. 5% сварно низка бройка. За да ни кажем интересените, и кажем делодни в коещо не което се заградат, не което се заградат в общени, предсе зона 30, да е всите улички малъвски. Малъвските улички не ако трябва да би да дадат зона 50, че ще бържда тико скоро смирено. Дори зона 20 е около школи, за да може да сега безменно се отвижи по ниф. Дети там, коещо не е было си безки патеки, например, което ще бърле варите, така, че да што нема, да може да се движи от своят дом, жител от до своята школа, продавница, библиотека или пак до патеката, че не бърле вари, а там положи безменно. Работата една, като трябва да се внима, на всекът една, като трябва да се иде с приставка, че ги има най-ранливите в предвид, и от там го да се движи на горе. Пробидеме с най-ранливите по-ната муи дъцо. Пеша да си велосипедисти, път дури на край се колите. Градоцата развиваше праведствено за коли, а на край ги оставаше на ливите. Како беше на я изреката? Направи, как е доидат. Така беше по-патеката е велосипедски, сега отзвисме, какво почна скопия Велооград в 2014-та. Како ги направя, патеките дратично с големен правед на велосипеднист, че го ще го користат. Така и коя се грижи, градат за мобилост на сите, от най-ранливите до не малко на ливите, така, ке с големен правед на колистници. Върх, сега беше бърдуване на паркин за велосипеди, и просто, какво е, че велосипеди сега може и по права света велосипеди. И, по-ладно, беше изъкновение на интермодалния транспорт. Т.е. че в проекта това е веке цело са имплементиран. В проекта беше едно кратан, с имплементация, с сега, кажа, изграбна на Велощата, активностите на комплектиране. Това, че по-съдно не израбла нас, че ще имахме доста големен. Отзив се повеша големен призязан и имаше поегатимое, което преданесва со своите идейни решения. Това всъщност беше втората фаза покривани по дизайн на разнични решения за велосипеди, което възсебе ки ма крадваме към по-требите на самите корисници, са за цяло, какво ще напомога не прехваме към решение, което ще държаме по-корисно за нефти. Нешто, че може би като помогна доста е промовирание на культурато на велосипедизма. За това, че може би е автомобилот по-доминантно преознан средство, потребна е велосипедно да се прикажа, какво и изводи в ауттернатива на това. Трук начина и в градувание культура на велосипедизма ту, че от най-най-най години. Продизвикот при колистание на интермоделен транспорт към насършто, саме крад не е толково какво кажам, приятел с коложанка на това. Не е толково 45 за интермоделен транспорт за то, че не се може на велосипед автобус да стигна, че не е трябва. Често просто е продизвикот продвижане изграл. В тогаве дуете го проспорния градус на градус, муна да се спомена, това не е первичния основи на урване на градус. Унака, какво е замислен градус в кукле, и да го споредина она, че дейнаста. Именно в тук азострофални от демния трябва можности спопне да разне е го еден урван, просто модерен град, и за това се обише е агазиран тим на стручни лица, коещо това го изготвя какво плани градус почна да се развива го една правилна натока. Медиото а по 90 година, голем дело до нашто деще зацртано и замислено какво град се менува и в легово във е еден урван хаос. Което е да напоменеме дека какво е, въпуглят на мобилност и това е проблеми, што ги има има явен транспортен систем, коещо е крайно неразбиен, има само автобуски превод, коещо располага с автобуски, коещо главно нигде заболвавате и притоа имаме, например, замисли за бодневни трастини, ме ги уплакме там дека на обреден и по-тези може бе тоа, она, што имам конкуширанно ритратурата дека в боръди делошките, какво ритратире не избодниво, ме ги упла и в боръди прохтовни перешения.