 Hvis man er forsker, så er det lige som at deltage en sportskamp. Det hjælper ikke noget ved den bedste i Aarhus eller i Danmark. Man vil gerne forsøge ved den bedste i verden. I af Flemingbesenbakkers ambitioner har aldrig ligget under for dansk jandelove. Og nu har den driftige og berømte nanoforsker fået endnu et bevis på, at der er bundet i de store ambitioner. Den ene af de toholt knusenpriser, Aarhusen Asté største forskningspris, går i år til Flemingbesenbakker. Og den er ikke bare endnu en pris i den omfattende samling. Det her pris er en af dem, som jeg rigtig, rigtig laver for. Og det er jeg fordi den selvfølgelig kommer for Aarhusen Asté. Og det tror jeg selv, at min base og mange af de priser her har fået. Det har fået fra udlandske priser og andre nationale priser. Og Hållsk knusen var jo en af deres founder for Aarhusen Asté. Og han var med i den allerførste kreds af driftige unge af hver og smænd for Aarhus, der etablerer det Oceanske ljuskolen Asté, som det vil sige dengang. Og det er i min mening den højeste pris, man kan få på Aarhusen Asté. Så den er rigtig laver. Du er jo blevet omtalt eller vi er omtalt som Danmarks mister Nano. Kan du huske på noget, at det for alvor gik op for dig, at nanosejernes var fremtiden? Ja, det ved jeg nogensinde helt præcis, fordi det var i slutningen af 50'erne. Jeg sagde selv på det tidspunkt, at turvindskabet i Forstensrådet, og jeg har mange internationale kolleger, og jeg vidste, at der var sat en ligt, sat en kreds i det amerikanske Forstensrådsysteme, der skrev en rapport til Bill Clinton alle gårdengang. Og det, de faktisk gjorde, det var, at jeg rejste i Europa og skrev den her rapport. Og så midtede den til Bill Clinton. Og han distraks meget exeteret over det her, en visionær politiker, der kunne se, at det her, det var noget, der kunne føre til næste industriell revolution. Og han lanserede så i januar 2000 det amerikanske nanoteknologi-program. Offlemming Besenbagger gjorde der også i det hertigt forsøg på at råbe danske politiker op. Men på Christiansborg rimede Nano kun på noget meget småt og uforståeligt. Efter få år kom der dog et genbrud. Så blev der skrevet om det i mange steder, New York Times, andre steder, amerikanske medier og så videre. Lige pustel begyndte alle at tale om Nano. Og lige pustel var der også danske politiker, der begyndte at tale om Nano. Og fra det tidspunkt så kommer der artikler i Scientific American og tidskrifter og så videre. Og så bliver Nannet Buzzword. Flemming Besenbagger har om nogenvad manden, bag udviklingen af nanovinskaben i Danmark. Og han pressede til det på for at få etableret en uddannelse på Aarhus Universitet. Jeg kunne ligesom se, at der måtte ske noget nyt, og så kan man kigge tilbage i min karriere, og så var det tiden over, at der skete noget nyt i min karriere. Og ikke så til daværende dekan, Carl Petersen, og sagde, at jeg synes, vi skulle lave en uddannelse i Nano, fordi nogle gange folk ikke tænker på, det er, at universitets aller fornemmest opgave er uddannelse af nogle dygtige unge mennesker. Så uddannelse er topprioritet på universitet. Så det vi faktisk gjorde i slutningen af 2001, det var selv en henvendelse til undervisningsministeriet, og bade om at få lov til at lave en ny nano uddannelse. Uddannelsen, den fik han, og han fik til med et nanocenter, som han rekryterede folk til på en lidt utraditionel, men meget besenbakersk måde. I grund på denne institut har jeg bange på nogle dører, og kriteriet for, at jeg bange på døren, det var, at folk, de var ekselændte dygtige forskere over de samme tidlig arbejde indenfor nanoområdet. Og på den måde så er Nano sådan bygget op fra, at i princip et én person til at begynde med sådan en lille styregruppe på en femtid stykke, og det er efter, at i dag der er 60 forskere, lektore, professorer og tilknødder i Nano, der er 155 POD-studierne, der er 70 postdocs, altså mennesker i viaudlandstilling, der er en lang række udlænning til tilknødssentret, og så har vi et optag at worle fra cirka 40 nano-studierne. Så det har været fantastisk at se, når vi kommer til Nano og har været leder i Nano i 10 år, så det er ligesom at se et barn vokse op og blomster, så det er jeg rigtig glæde for. I Nano-centret har formået at tiltrække mange af de bedste udlandske POD-studierne, og internationalisering var der også et mål helt fra begyndelsen. Og netop det, at vi måske laver i egen Nano, altså i for det interdisciplinære spekt, det er noget, der sådan har virkelig givet genløde mange steder på i Europa og i hele verden, fordi selvom forskere ofte er meget visionære personer, så er de også nogle gange meget konservative, og det, vi faktisk har brugt murerne nede mellem de traditionelle faglige sepliner, det har faktisk været jo liggt, og jeg synes, det har været fantastisk at se det her komme op og stå, der har været stor opbakning for mange kollegaer fra ledelsen på, som har set, og seneste er forledelsen og bestyrelsen i forbindelse med det byggeri, der er på langere skade nu, hvor vi i sommeren 2012 kan flytte ind i nye lokader med 10.000 kroner. Nogen vil måske sige, at det at etablere nanoscience her i Danmark, det har været lidt som at sparke åbne dørre ind, fordi med alt den fokus, der har været på natur og videnskab og på interdisciplinaltid, der ligger nanoscience lige til højre ben. Hvad vil du sige til det? Har det været som at sparke åbne dørre ind? Det vil jeg ikke, men man kan sige den der fokus på interdisciplinaltid. Det vil jeg godt tage lidt af æren for, for det er faktisk blandt andet på grund af nanoscience her, det her skede ikke, og man kan jo sige lidt i dag, nu på osmærs til, når vi ind i den faglige faglingsproces, det sker her, hvor blandt andet et argument af forledelsens side har været at lave lige deres hvergående sender, der vil jeg albeskede en hel sige, at en eller anden har været en rollemodel fra nogle etablerering af den her sender. Men det er selvfølgelig klart, at vi har været ind i det område, der har haft bevågenhed. Jeg synes, at man får da mig at sige kunne have gjort endnu mere. Jeg mener faktisk godt, at man kunne have haft en nationale nattenprogram, som man har haft i Holland og andre steder. Det har vi ikke haft, men der så valgt etableret det strategiske forskningsråde, og højtablerige fundet osv. Så jeg klager mig ikke, at jeg tror, at en af de sender har tiltrukket 700 millioner og siden 2002, så vi har både været dygtige og heldige, men jeg mener også, det er også arbejde for sagen, da man siger det på den måde. Flemming Besenbagger er flere gange kåret, som den mest indflydelserige forskere i Danmark. Og i 2007 udenævnte ingenøren har man da til at have større magt og indflydelse på den politiske forskningsdagsorden, end selveste statsminister Anders Forasmussen. Ikke ringt jeg noget af, og skrev tilbage til ingenøren og sagde, at hvis bare jeg har lige så meget indflydelse eller halv så meget indflydelse som Anders Foro, så ville jeg være en meget lykkelig mand. Men landet vil det være, at i årsænd til måske er vi en kåret til det, at det er vel, at jeg har sådan ikke været bange for at ytre mig, og måske også en person, der siger ting der lige ude, vil til at kalde en spade for en spade og også i forskellige forsamlinger. Og også både tale nogen gange min egen kollega i måde, også tale om, som typ biokratiet i måde. Jeg forsøger at gøre det på en konstruktiv måde, fordi jeg gerne vil flytte tingene frem med en rigtig retning. Men nogle gange er man måske sådan lidt tabøjlighet til at bare tale om eftermånen, og det gør jeg ikke altid, men jeg forsøger at gøre det på en konstruktiv måde. Er der for mange forskere og forskningsleder i Danmark, der har blivet lidt for skræmte til at åbne månen og holde igen? Det synes jeg nogen gange. Jeg synes, at der har været lidt en tendens til, at jeg mener, at vi har også en forblikelse som forskere, både til at spige op internt på universitetet i det danske miljø, blandt også i politiske debatter. Hvis man kigger i folketing og den politiske debat, det er meget, meget få naturvindskædsfolk, der vil til at stille sig op og indgå i en politisk debat. I min øje, hvis man kigger hele problematikken om GMO osv. Den betabt guld, fordi forskerne ikke var vil til at gå ud i forsamlingshuset, og forklarer, hvad det her er dig som. Så jeg kunne ønske, at nogen flere var ville til at gå ind i den politiske debat. Det er ikke kun forbeholdt humanister og andre folk til at deltage i debatten, sådan en samfundsdebatten i bredeste forstand. Men forskernes ansvar er langt større end blot at deltage i debatterne. Flemming Besenbagger mener, at alle forskere bør indsæge, at de har en pligt til at hjælpe med løsningerne på de helt store globale problemer. I illustrien har vi en mange år tale om CSR, Corporate Social Responsibility. Og nu mener jeg, at vi i stigende grejer inden for forskersværdskriteriet tale om CSR, Scientific Social Responsibility. Og det jeg gerne ønsker, det er, at forskerne i højre grad også påtager sig en ansvar for at lave noget grundforskende, der kan være med til at løse nogle af de store problemer, som verden har konfronteret med, at det kommer over rent drikkevand, billig medicin, til at bekæmpe mange af de sygdommer, som verden i dag har konfronteret med energiformer, der ikke påvirker vores miljø. Og hvorfor det er vigtigt, og som jeg sige for den dagshorden sat, det er vigtigt for ellers ser vi den tendens, vi ser i dag, hvor politiker kommer top down og laver forskningsprioriterende inden for snævre område, energifødevarer, miljø, og gør det så snævert i min øjne, at der ikke er plads til at lave den grundforskende, som vi skal gøre her. Så det er forskerne, der skal på banen igen tage ansvaret for det her, og så tror jeg også, at politikerne ville have kendt, og dem har større tilgivet til at definere nogle grumer i lidt bredere rammer. Når man møder dig, så virker du som en mand, der har energi nok til at lave to liv på en gang. Kan Flemming Besenbakker og Håst slappe af? Ja, det kan jeg godt. Men jeg holder mig da med et job, og jeg arbejder mange timer, men jeg kan godt slappe af. Jeg har et sommerhus ud på Molds, hvor jeg ønder at komme ud i hver eneste weekend, og slappe lidt af i, og jeg elsker at gå i den nye skåbre, og høre et rigtig gode bra, og jeg elsker også at lytte til gode musiker, så jeg kan godt slappe af, men jeg arbejder rigtig mange timer. Og så kan du godt koppel fra os, mens du hører åbre, og sidder i sommerhuse. Det kan jeg godt være, men jeg har altid stykker piger inden, og om man byer en, så hvis jeg får en god del, så skynder jeg mig lige skrivet ned inden det bliver glemt.