 S obzirom da nam broju čestnika još uvijek raste, ja predlažim da sačekamo jedni minutu. Dobro jutro, dame i gospodo, dobro došli na webinar pobljšanje kvaliteta zraka, mjere planiranje i strategije. Ovaj webinar se oddržava u okviru izrade strategije zašte okuliša Bosne i Hercegovine Federacije, Bosne i Hercegovine Republike Srpske i distrikta Čko. Sama izrada strategije podržana od strane kraljubine Švecke i danas su sanama i prestavnici ambasade, i stručinaciji koji su stavljeni na raspolaganje za izradu samej strategije. Cid webinara danas njeg je da učestnicima pruži informacije o planskim strategijama, reformama politike i primjerima iz drugih država sa naglaskom na najbolje prakse usmjerenje na pobljšanje kvaliteta zraka. Na taj način ćemo dati doprinos da stručinaciji koji su angažovanje na izradi strategije na osnovama participativnu pristupa kroz rad u radnim grupama dobiju dodatne ulaze kako bi pobalšali kao zajedno svi kvalitet samej strategije. Dobiliste program i u skladu sa programom. Riječima dobrodošlici, eče nam se na početku obratiti ambasadorica Kraljevnji i Šveckiju u Bosniji Herzegovini njena ekselencija Johana Strojnifist. Izvolim. Veliko mi je zadovoljsvo što sam danas ovdje s vama, što mogu otvoriti ovaj webinar, na koji ćemo čuti dobre primjere i prak se o pobljšanju zraka. Za Švecku su okolišna pitanja najveći prioritet i Švecka je jedna od zemlja koja s aspiracijom da postane prva zemlja bez fosila do 45 do 50 godine svi. Švecka će koristiti samo obnovljive izvore i doprino Šveckie smanjenju emisija je ogroman i to taj proces se odvija, kontinuirano. Kriza u oblasti klimi je velika opasnost za ljude i za celu planetu. Dagađenost i klimatske promje ne utiču jednako na svijer. Klima nema, ne pozna je granice, zato Švecka radi zajednost svima uključujuću UN na dostizanju ciljeva za splečavanja klimatskih promjena i ubljžavanja krivačkih promjena. Švecka je jedan od najvećih donatora po glavistanom mika i ovdje u Bosnihecegoviti smo najveći bileteralni donator u oblasti okoliša. Danesljiv webinar je zapravo dio jednog većeg projekta koji je usmjera na izgledu okolišnih strategije i akcijalnog plana za cijelu Bosnihecegovini i jedan od ciljeva ovog projekta jeste uprđivanje ključnih ciljeva i izazova ciljeva imjera za unapređenje okoliša u ovoj zemlje. Bosnihecegovina kako se iznamo i na velike probleme se zagadžena su u svim urbanim područima, naročit urbanim područima zbog porasta projistanom mika u ovim kravima. Zagadženost je velika u ovim urbanim sredinama i velo često se registruju i evidentiraju prekoračenja graničnih vrijednosti. Bosnihecegovina je 5 i 6 mjesto po broju umrlih zbog zagadženja. Upravljanje zagadženošću s rakom je vrlo slaba razlijeno u Bosnihecegovini tako da oko 300 ljudi se bilježi godišnje oko 300 preradnih umrlih kao posjedica zagadženosti s raka. Zagadženosti s raka dopinno se sektor saobračaja i grijanja naročitno u individualnim ložištima. Većina stanomika zapravo ne može koristiti u obremu i prirodni gas za grijanje zbog različitih problema. Zagadženju u urbanom područu također doprinose starost automobila i ako također nedostatak propisa koji bi ne mogučili ulazak takvih ovozila u Centrgrada. Pračenje zagadženosti s raka također nije dovoljno dobro razlijeno nije adoklatno neki djelove zemlje uopće nemaju stanice zamjerenje zagadženosti s raka. Što znači da nemo pozdanih podataka o emisijama i zagađevačima, zagađućima tvarima. Manje više znamo odakle izvore zagadženja ali vrlo je važno da imamo i precizne podatke o tomevi. Više od 400 zainteresovanih strana je uključeno u izrađu ovog strateščkog plana i u koji će biti izrađen u okviru projekta ESA. Učestnici rade u različitim radnim grupama i slatramo da će to obsežno učešće i prisustvo predstavnika nevladimnih organizacija i drugi mogućiti izradu jedne adekvatnih strategije koja će biti uspješno provedena. Strategija i akcioni plan naravno će doprinjeti zdravlju stanu mišlu u Bosni i Hercegovini, ali će doprinjeti i naporima Bosni i Hercegovine u nastojanjima da postane članica Bosni i Hercegovine i Jerče biti u situaciji da ispuni zateve u oblasti zagadženosti izraka. Smatram da će ovaj dokument biti izuzetno važan za ovu zemlju a nasredam se da će vebi na pozitiva način doprinjeti u uspješnosti. Evo ja bih sada dala riječ s tručinacima da nastavim. Ambasavec i trajevini i šveckie u Bosni i Hercegovine. Mi idemo dalje sa programom. U skladu sa programom, sada imamo uvodnu prezentaciju od strane moj kolegije Gorana Trbića, koji zajedno sa mnom vodi na izdradi strategije zaštje okoliša u Bosni i Hercegovini dio koji se tiče i kvaliteta zraka, tematskih promjena i energije. Prje nego što da vam rijeć kolegiji Trbiću, ukratko bih da predstavim današnji naš program koji traje do 11.30. Dakle u ovom uvodnom dijelu ćemo čuti od strane kolegije Gorana Trbića koji su to izazowi kada je u pitanju kvalitet zraka i šta smo to dosada uradili kroz dva sastanka radnih grupa koje smo dosada održali u drugove polovini prošle godini. Nakon toga ćemo čuti tri prezentacije od experata koji dolaze iz Štokomskog instituta za okoliša, a nakon toga ćemo otvoriti diskusiju. Vezano za diskusiju a i samo pračenje, želim da vam samo kratke instrukcije sve, što se tiče pračenja prezentacije od kolega sa Seija, će biti na engleskom, imate mogućnost na vašem zoomu da uključite opciju interpretation i da izaberete jedan od naših jazika, ili kako god ih nazivate, da čujete i simultani prevod. Što se tiče pitanja, nemate mogućnost na glasovnog postavljanja pitanja, nego imate opciju Q&A, Q&A, dakle u dnu vašeg izbornika i kad tu kliknete, onda možete da postavljate pitanja. Pitanja možete postavljati i za vrijeme samih prezentacija, tako da ćemo onda u drugom dijelu da počnemo sa odgovaranjima i sa diskusiju. Ja bih ujedno zamolio sve paneliste da se drže predređeno vremena kako bih smo imali dovoljno vremena i za diskusiju i kako bih smo sve završli u predređeno vremena. Evo ja sad pozivam kolegu Gorana Trbića da nam izloži stanju u Bosnijarce. Izvoli Goranja. A zudnije hvala. Dobroj Trusima, vaša eksparencija, kolegice i kolega, dama i gospado. A zudnije, dala je prezentacija na skrinu? Jeste, jeste, izvoli. Kvala. Kako je kolega, a zudnije, rekao u prezentaciju, pripremisimo nas dvejca na bazi analizaj stanja i na bazi prijetkovani sastanaka radnih grupa. Jasno je da kvalitet vazduh, u Bosnijih Hercegoni, ja kološ da je dosta zagađen, najveći uzroci su svakako korišćenje uglja i ogrjenog drveta, tu su emisije iz industrijskih postrojenja, emisije i sabraćaja i imamo još su nepojena geografski polažaj urmanih centara, koje se narze u potniskom prostoru i naroštopa u toknozinskih meseci, zbog toga se stvaraju i većih problemi sa zagađenjem. Najzagađeni gradovi u toknozinskim meseci i Hercegoni su Sara Evo Tuzla, Zenica, Manjela Luka i Biljina. Sto tiči kvalitet vazduh o federaciju? Gora ne, izvini samo da uklučiš full screen. Okay. Gora je na slide showba. Ako je problem može jovako, ali na slide show ako možeš? Popušam, ali, ali, ali, ali. Samo sam malo da. Okay, vidi se. Izvinjam. Okay. Dale, sada... Nije na full screen, ali nema veze, vidljivo je. Finosivno. Okay, sada sam jelom sam troplu, kod sebe ovdje, ali ovdje, sad ću viditi ponov. Puf, puf, ja se se izvinjam. Sada sam jel izgubje, kod sebe ovdje, na full screen. Može jovako. Jo, sada vidi, vidi. Vidi, vidi. Okay, što stiče federacije, Bosnije i Hercegovine, ulašnije istitucija federalnih hydrametroliških zavod, koji vrši, koji vrši kontrolu i monitoring kvaliteta vazduha, oko trovo se vrši na ok. 220 stanica. Mislim, napravo pregleda stanje za 2019. godinu, gdje koncentracija, sum prdi je premašljena u zenici, u živinicama. Koncentracija azdovog obsida imaju naprav odreža prekoračenja u Sarajevu. Koncentracija, verbećiš čestic o vazduh, PN10 i PN2.5 je goto premašljila vrijednosti u svim stanicama, na svim mjervljim mjestima. Ono što je dobro, gdje monoksid je znato ispod graničih vrijednosti, takođe, takođe i ozon. Što stiče Republije Srbske, oblašta institucija je hydrometroljski zavod Republije Srbske. Dominanta prekoračenja su u gdjevijeku ubijeljeni i u banjeloguci. Kada kažem u gdjevijeku i bijeljeni mislim na sum prdi i azdovog side ono čestice PN10 i PN2.5 kažem, i u rachneriji brodu, banjeloguci, u gdjevijeku i Gasko. Ono što je interesantno u tokom 2019 godine nije zabilježeno prekoračenje od onih sulfida i benzina u rachneriji brod, međutim rachnerije brod nije radila tokom 2019 godine, u tom konacu vidiš, kada budem napravio neko prejsek stanja u to više godištjem nizu, tu se može očkivati da će i prekoračenje benzina biti nešto ne granice. Što se tiče distikta brčku u distiku brčku postoji stanica mobilna, stanica zapračenje kvaliteta vazduha, poslije nalokaciji u bezstavljenskoj zoni, ono je opravljeno analizatrima i metrologiskim analizatrima zemljenih opolutanata u vazduh i zabilježeno prekoračenje PN10 nekoliko puta u toku godine. Što se tiče najvećih emisija zagrađenja zagrađućih materija. Ovo su prikazali iz četvih najvećih zagrađevača, to su četvih najvećih termolektrane u Bosnih Hercegovini, tuzla kakanja Gatskog i u Gdjevijk. Gdjevijk, gdje je koncentracija, govorisli gdje 14. godinu, gdje je koncentracija su umporu dioxida, imala vjedecno čakli 273.000 tona godišnje, azduh oxida oko 20.000 tona i čvrstih čestica oko 6.000 tona na nivog godine. Što stiče ciljeva u oblasti kvalitijeta vasduha, državnje plan smanjenja Nerp koji je u sve 2015. godine oni definisao određan smanjenja, a u fuksi stavio ovi 10 celih postrojenja, kako sam rekao ove četvih velike termolektrane i njihove i njihove blokove, implementaciju Nerpa očekuje se značenje smanjenje prestvjega sumpor dioxija za nekih 95 procenata, te čvrstih čestica za oko 90 procenata. Dobro reći da već imamo pozitivne pomake po ovom pitanju ili i termolektrane oglevik već već nešto uradila na odcum pravajom. Što stiče emisija sa gaslo svektom statnane bašte, Bosna i Hercegon je dava svoj dopriljno spalijsku klimatskom sporozumu i za te potreba rada svoj prvi INVC 2015. godine da duše tada ambicije nisu bila velike, tada je pomadno da sve godine da se očekuje čak porasti emisija GHGA međutim trenutno je u spazju svajanja drugi odnosno NDC, Bosna i Hercegovina gdje su ambicije mnogo veće i gdje se očekuje smanjenje do 2030 godine negde bez usnovnoj scenarii oko 12,28 procenata a u usnovnoj scenarii 17,5 procenata ali odnosno na baznu 2014. godinu. To znači još veće smanjenje ako gledamo odnosno na 1990. godinu i ono što je dobro dalje se očekuje veća smanjenja ako jemo do 2050. godine smanjenje bi treba biti zalike vrijednosti oko 12 negatona CO2 što svakako velike ambicije i nam se da da će Bosna i Hercegovina ići u ovom pravcu. Pored NDC A&C Jedna doba već za Bosna i Hercegovina izrada tako zvanom načinog energetskog i klimatskog plana ovo vezi premjena energetskog zajednici i po ovom pitanju već od godinu dana Bosna i Hercegovina ušla u rešavanja ovoj problema, odnosno izradu ovoj dokumenta u trenutoj fazije urađena analiza stanja i očekuje se td. godin da da će načinog energica i klimatski plan biti usven i da će ambicije biti i već je nego što su bile u NDC-u. Što stiče pregleda izazova koji ćemo definisali na bazi o predkonitih sastonaka na jurizdikciji BH i Republika Srpska i Federacija Bosna i Hercegovina što stiče postojeće infrastrukture o osnovnim izazovima to je nerazvijena infrastruktura za električna vozila i nemotorizované načinje transporta, zatim želidniškog transporta, odnosno na drumski dalje izgradne daljevijenske hlijanja i nerezvijen javni prevoz ima dosta izazova vezano za sisteme pozdicaja i za deharbonizaciju jedna od tih su, recimo, da sektor uga još uvek nepravdo subvencioniran u misto projektata mnoljih izvora energije i gražanske energije onda starost termo elektrana energetiske zadruge nisu prepozate u zakonu kako uspješno uvesti koncept gražanske energije onda opet dalje ukidani subvencije za obnovljio izvora energije subvencionirati samo projekte gražanske energije idejne postoje mehanizman finansiranja, mjera energetiske efikastnosti. Na pominjem da su ovo samo opir pregled izazova ovaj ći izvori biti još doplnjeni kastnije dokom izvode ovih dokumentata strategijeških. Što se tiče regulusanja ter držiš tako pregled izazova uočili smo definsal da je konceptralizovan i da drži monopol nad potošačima, da ne prijuštivo zadljenje svog rijanja, da nema svojstronnoj ištvo. Energetiskosirama ašto, te definsanje kvaliteta goriva i njihova kontrola i ispitivanje. Monitoring pomoje jedan da najbitnih izazova, izazova i strategijski dokument u poglavlju ukolite tva zuka klimanski promene i energia da je su jasno definsanje na svim jurizdikcijama, da je nedavoljam broje mjernih stanica i da je nejada kada mjernih stanica. Znači, podstojeća mreža nije dovoljna i treba evo naprejiti u znajtoj mieri a to sve je prega mislim kroz razvoj i jačanje kapacijetih hidrometoloških zavoda i sareva i izbanja lukje. Dalje energetiska statistika nije dovoljno i razvijena i još uvek imamo nedavolju i formisanost okolitetu, okolitetu kvazduka. Dalje, što stiče postojeći oznosiljeva po ostavu članstva u energetiskoj zajednici i prema jurgoske uniji, još uveki prisupno o netransparentno učešli javnosti u energetiskim projektima u planiranju. Dalje nastavak provedva nerpa, u svanje zakona o energetiskoj efikastnosti i zakoni i ako postoje pravdenci neprimjenju se dovoljno u praksi i nema destimulacije za stara vozila. Neplanoske, još uvek neplanoske u gradnju u urbanih sredinama i nepostojanje planova sanacije, tako da je kvalitet vasduha dostaloš. So stičeg emisija, ućna ložišta su još uvek veliki zagađivac izraka, uzova industrijska postojenja i nedostatak, evidentan nedostatak podoška do osilicu odluka za smanjenje emisija GHG i sada se nada da ćemo kroz ovaj zneka, da ćemo napraviti napredak i po ovom pitanju. Išto stiče intersektorske staradnji, pitanje i problemi klinanski promen, ali kvaliteta vasduha nisu dovoljno integrisana u sektorske politike. Tako, vođe, definislav smo i okvirne preporuke. Navjerno govorimo ove okvire, tako da bi mogli kastne preporuke da ih dodupunjimo, da ih doražimo, dodajemo na kako nove, ove su nekaj od najbitnijih, a to su ubrzati ispunjavanje postojećih ciljeva o smanjenju emisija u vazduh ispostrojenja za zasagorjevanje način implementacija nerpa i redovno oprati nivu ispunjenosti tih ciljeva. Dar je i ačenje krapaciteta instucija koje su odguran za pitanje kvaliteta vasduha, klinanski promene i energiju i pononoprostrofinan do sto podsobno odnosi na entitetske hidrometroloske zavode, pošto uprate i kvalitet vasduha, ali i metrologički, ono se klinanski monitorim u Bosniji i Herzegovini i da se jasno određe kvantifkonje ciljevi za 2013 godinu, kako smo to već navio tamo u MDC-u, koji će biti dovoljno ambiciozni u poraditi sa ciljevima evropski uniji, zemljima i ukruženja, ali istorembno realni isprovodivi u praxi. Dalje od nekih do preporuka su uslaje zakona o klinanskim promenama u stavu sa i ovdje imamo pomak, gdje Republuka Srpska reći kremula se izradu za akona o klinanskim promenama, očekuju na njovu federaciji i na njovu BH. Dalje, u napredi, eragoslativni opir za obnovljuje izvore energie i energijesku efikastnost uvesti nove mechanizme podstavce za obnovljuje izvore energija i što isto i jako bitno da su uvradi akcijno je plan pregozdžavanja klinanski promene izgradnika podstvjeta za njegovo provodženje i ono što isto i jako bitno a odnosit se gasova sa ekstaknom staknom je bašte da se izradi plan postepenom uvrđenja na nakon za emisiju GHRGA i slidjem pripremet za uvrza u EUETS i samim temi bi kažete u svim nekaj način u uzbilnije u proces dekarbonizaciji. Znači, ovo samo kaže ukratko ono što smo do sada uradili i kažete, tu smo na raspolavljenju za sva buduća pitanja i da ovaj dokument zajedra radimo kako smo rekli na početku riječi o paracetku pristupu i se očekuje i vaše učestći. Hvala. Hvala Gorane. Mislim da si odgovorio na izazove da izazove prezentuješ u 10 minuta. Obim problematike u Boslini i Herzegovini zaista je u mijeće u desetak minuta spomenuti sve. Ako nešto nije ispomenuto u diskusi nije vas da postavite pitanje. A naravno i ovo što ste čuli, vjerujem da vas, da će vas postoći na neka odbitu. Mijedemo dalje sa programom. Sljedeća prezentacija je priprema plana za pobrišanje kolikveta zraka. Čućemo je od Eleni Michaolo Polu. Ona dolazina iz Štokomskog instituta za okoliš. Dio je grupje instituta koja se bavi kvalitetom zraka i napomenu obih da ima jako dobro iskustvo u regionu, tako da vjerujem da ćevo nam svima biti interesantni u ti šta nam Eleni ima da kaže. Pa izvalite. Pa dobro utro. Dragi kolegje, hvala vam ozivu i što sta danja ovdje. Divno je biti danas vama. Hvala kolegje, što ste odestnam. Divno je što smo, što smo ovdje svama. Ja ću ostatak prezentacije pričati na engleskom, jer nemusim da će mi biti lako slajda i slajda. Pričat ću o planirani mjerama kako smanjiti zagađenje zraka i smanjiti stopu emisija. Ovo je koncept moje prezentacije i to su neki ključne stvari koje trebat imati na umo dok govorim po slajdovima. Govor ću ukratko u iskustvu koje imamo upravenim zagađenjem zraka, ali nakon toga želim da pričam o zagađenju zraka i politikama usmjerenim na smanjenje zagađenje zraka. To će biti fokus od diskusije kako ćemo razviti praktični pristup da smanjimo zagađenje zraka i da ću specificne primjere nezatransport, politike i strategije da se primjene te mjere, ali takođe da ću i specificne primjere. Se i je Međunarodna organizacija za istraživanje koja se bavi klimatskim problema. Ja sam dio Universiteta York i mi smo grupa koja se bavi prominama u klimi radim specificno na zagađenju zraka ali na analiziji kako smanjiti posjedic zagađenja. Ovo je slide koji pokazuje s kojima se radimo mi smo dio CAC koalicije i iniciativa kojoj radimo se zove snap iniciativa i podržava državna napore odnosno napore državskom da smanjiti zagađenje. Ovo su samo neke od zemalja s kojima zarađujemo i kao što goran rekao vrlo je te važno naglastit da zarađujemo sa nacionalnim ekspertima odnosno stručnacima isti zemalja. Lokalni stručnaciji i naši međunadni stručnaciji radi zajedno na razlijajenju planu. Doradimo tako što razljamo specificne alate kojoj zamo model lbc što u prevodu znači mjere za malu misje zagađećih materija. Tio naše grada i se i kak ja ste da prožesmjenice i podršku u okviru i iniciative snap kako bi se oni integrirale u nacionalne planuve u radu u tom smjeru i po tovo skoro i bilo mi je nevjervatno da vidim kako ovo može funkcioniti dobro u razlišti načinalnim kontekstima i vidjeti kako se u svakoj situaciji ovo može prilagoditi i kako se problemi mogu riješiti. Uvijek je po razmisliti o problemima daleko u budućnost odnosno i ako je zagađenje zraka, vrlo bitna stavka i pričaćemo mi o tome i koliko to uče na zdravlje i urode usijeva govorićemo joj to kako se to može specificno unijeti u politike i planove razlišti država i kako može udicati na efekte zagađenja. Deficenje politika za smanjenje zagađenja zdravka otežavaju brunost vrsta kojoj je subuhvačne pomovi zagađena zdravka i obsek prostora. Na primir čuldi smo da je ambasadorka reklam zagađenje nije ogrančeno na podjine grancennego da je to problem svih da se više zagađe urbani centri i gradovi i da transport je našto što se treba uzeti u obzir prirješavanje ovi problema. Analiziku ću vam pokazati u sljedećim sladoma vidjećete rašte sektore i su odgovorni za emisiju SGA koje se mogu podijeliti u rašte podsektore i nekad možemo završiti sa komplikovanim sistemom koji moramo razrijećiti međutim zbog toga što postoje ove kompleksnosti i analizu može postati tako težka postoje razne strategije i pristupi koji su svorni kako bi smo razvili politike za bolji kvalitet zraka širom svijetam. Čalim ba zamarati s nečim što vi svi već znate ali je vrlo bitno da kažem da postoji veliki velka veda između prikazanog i da efekti mogu biti zajednički za sve. Kad pogodamo zagađenje zraga i promjenu klimi imamo zajednički izazov koji moramo riješiti. U smislu zagađivača i njihovo gutice najveći pokretna čpolet politike je uvijek zdravlje, odnosno kako zagađenje utiče na zdravlje. Oto me ću malo kastnji detaljno i kako to utiče na okolišu odnosno bilošku raznovljikost usjeve kako utiče na ekonomiju turizam i tako dalje, ali imaju drugi uticaj kao što su izgubljeni škoski dani, šta je ta kulturnim spomenicima ja da lezim iz Atine i ja se sjećam kad sam bila mala 90 godina kulturni spomenici ja to je bilo navedeno u novinama da su bili u opasnosti zbog zagađenja postoji i nešto što trebamo naglasiti što je interesantno da se da nemojte samo uticaj ključni zagađa ištvari na zdravlja ako ekonomija pod uticaj vidleste zbog covida ima ćete i drugi dio uticaja, drugi nivo uticaja osim zdravlja a to su uticaj koji idu ruku po druku sa glavnim uticajmam kad govorimo zdravlja fokusiramo se na lebdiće čestice PM2,5 ozon i nitrogene dioxid azod dioxid ali, promijeniću sada slide da vidite o čem pričam Goranje rekao da trebamo imati partice pativni pristupitoj na glasio nekoko puta ovo je vrlo bitno da naglasim zašto zato što je bitno izraziti šta možemo šta možemo ratiti da se ljudi povežu odnosno da zagađevačin i zagađinje nije samo akademisko pitanje nego se moraju izraziti na način na koji svi ljudi mogu razumjeti tako to utiče na naše zdravlje i ovo su neke od zrastanopovezenih uticaja a to su uticaje koji su koji se moraju skomunicirati više nego samo mortalitet koji je izazvan zagađenjem tu moramo na glas da postoji veza između zagađenja i prijevremnog porođeniska porođena težina posjediti hnjoj službi za smacare, nesmrtonosni srčani imašdani udari i svi ti se vezu za uticaj koje je utiču kako bi smo razveli praktični pristup i kak govorimo o mjerama govorimo aktivnost koja se može provesti određenim sektoru kako bi se smaljna emisija iz određenog izvora prema proti nama na međunarodnom načinom njivalu postoji brojni dokazi o utvrđenim mjerama koje gađuće dvare u zrakom veđutim, vrlo je pritno da se uradima pirani da se upozna i da se zna lokalni kontekst potrebaj priborutete a to uključuje i širi razgovo širi razmira koji akteri imaju između sebe usvajenjovo odnosno razvajenjovo pratičnog pristupa učinjam što je voliko ovih tačaka ali hožda kažem da cilje moraju biti specificira, nida moraju biti jasni i moramo znati se informacije uvece za zagađenim zraka i kako kwantificirati emisije svakog izvora kako izrati moguće scenarije kako će se način sektor i njihove emisije i kako će to uticati na gratove i na cijelu državu i naravno moramo znati i koji je odnosno defincen mjere koji mogu smajiti emisije moramo kwantificirati višestruke benefite i ako je moguće integre sade benefite i na kraju, vrlo bitna kačka moramo prepoznati sve relevantne zentersovane strane i njihovangažeman u ranoj fazi procesa kad govorimo o kreiranju politika moramo govoriti o državnom kontekstu u međunarenom kontekstu ali moramo govoriti o konvenciju o LRTAP-u pod međunarenim kontekstu kojo je prisutan u NEC i uključići BAH o ovom slučaju i to je našto vrlo bitno što se treba uzeci u obzir ovo je slajanje pravičnog pristupa i ceku sufravdanja kvalitetom raka kao što smo pokazali u pretvodnom slajdu filje da se izvori emisija da se oni kwantifikuju i da se dogori i u saglasi o količini smanjenje to je nešto što o čemu će razgovarati experti zatim ćemo preći na planiranje strategija i politika koje treba donjeti i na kraju trebamo također osigurati i praćenje napretka dokubćelu procesam ovo je jedan od mojih najvažijih i najdražijih slajdova razlog za to je što možete vidjeti na ovom slajdu kako možemo dobro ovaviti ovaj posao ako radimo zajedno pristup koji odabra odaberemo sagledamo različite procjene da analiziramo različite izveštaje potrebno je da počnemo da imamo na raspolaganju historijske podatke i podatke o sadašnjem stanju, to možemo uraditi u okviru dokumenata na visokom nivou nekad su to dokumenti na nivou države koji sad drža ovakve podatke i nakon toga prelazimo na utrživanje polaznog scenarija i utrživanje opcija i mogučnosti komunikacije pokazaću vam kako smo to uradili u Serbi ono što smatram korisimo ovoj strukturi da nam ona pruža vrlo solidan plan i način na koji možemo poduzeti naradne korake, tvrditi prioritete, rješavati različite probleme i uklučiti različite sektore ja to se možu uraditi na nekoliko različitih načina na ovom slajdu je prikazan sektor saobračaja i to je jedna od tabela na kojoj prikazano mierenja koja su urađenan u sektoru saobračaja emisije iz sektora saobračaja možemo vidjeti da imamo podsektore po emisijama i upržene su najvažnije zagađuće tvari i prikazane promjena technologija, praksi i energenata i ono što je rezultat tih aktivnosti na raspolaganju je veliki broj ovakvih tabela na ovoj tabeli je uklučeno više sektora kao i sektor stambeni sektor industrija i poljoprivreda naravno, ovo nisu sektori koji su relevanti za svaku zemlju ali u većini slučajeva to je su relevantni sektori, zato uvijek primjenjujemo ove tabele u nacionalnom kontekstu u sradni sa nacionalnim expertima naravno još jedan slide koji se tiče istog pitanja koji će pokazati sektor odpada i ukravdenja odpada mislim imam još samo nekoliko slajdova u smistu politika koje se mogu provesti imamo 5 kategorija, imamo regulatorni pristup, planski pristup informativni pristup koji su usmjedene na jačanje svijesti ekonomski tržišno odentisani pristup i on satim dobrovodni pristup, vjerovatno svi razumijete su u svatku metodu uključeni razičite za interesovanje strane i da je potrebna diskusija ja se izdinjam zbog ovako obši jednog slajda, ali verlo je važno da se primjene standardi koji su potrebni za utočivanje nivoa emisija za recimo gozila imamo ekonomski ili tržišno orientisani pristup koji obuhvata program trgovine emisijama planski pristup i uključuju urbanističko planiranje otume ćemo imati još jedan slide imamo informativni pristup koji su usmjedene na jačanje svijesti tako što se javnost informiše i potstiče na promjenu ponašanja i verlo je važno da se iskoristi zamah na samom početku kako bi se promjene ubrzale na svim nivojima i na kraju imamo na zadnji pristup koji obično obuhvata sporazume između različitih aktera u ovom slajdu je prikazam pristup definisanju načina realizacije i kasni ću vam pokazati slide koji se tiče Srbije, koristno je razmočiti različite načine realizacije koje treba usvojiti i ono što želim ponovno naglasiti, a što je verlo važno, je ste prikazanje aspektu smislu načina realizacije i verlo je važna multidisciplinarna multisektorska saradnja verlo često kad radimo sa različitim zemljama moramo uključiti različite ministravstva različite institucije i pribaviti informacije izvora, tako da proces planiranja bude noko lakši. Ono što smo uradili sa stručnacima iz Srbije je uključiovalo ocjen ublažavanja kratkotarenih zagraćovacaklime. Radili smo sa podacima iz njihovog podneska prema LRTAP konvenci. Resantno je da kada koristimo ovaj pristup i kada imamo razgraničene sektore verlo je verlo je lako doći do saznanja o ključnim zagađujućim tvarima koje trebamo rješavati. Smatram da je takođe da ono što je bilo koristno, jeste bilo ova matrica koju smo uradili sa prioritetima na nivou države sa razlačitim nivojima prioritizacije i sa administrativnim preprekrama i potaj škoćama koje su iznili eksperti tokom diskusije. Mislim da na ovom slajdu je prikazano kako se ono što je prikazano na predfodnim slajdovima može provesti i realizovati u različitim zemljama, u različitim okruženjima kao što vidite ovaj pristup omogućava pračenje, uticaja, napretka čak i promjene u nacionalnim prioritetima i planovima. Imam još samo jedan slajd i mislim da je to posjednji na, nije, nije ipak posjednji ja se izvinjavam vello često govorimo o integralnim politikama i u ATINI se nedavno desilo nešto što smatram vello interesantnim imali smo jedan projekat koji se zvao prekrasna šetnja ATINOM nije bio usmjeren samo na zagađenje zraka u ATINI zagađenje zraka uzrakovanu u glavnom sektorom saobračen tako da smo došli do zatučka da je vello važno da se promjene navike ponašanje građana u Centro ATINI ova šetna je također iziskivala velike investicije međutim nekoliko sedmica nakon realizacije projekta nakon uređenja pjašačkih zona bez saobračaja saobračaj je koncentrisan u druge dijelove grada došli do problema sa autobusnim prevozbom što je izazvalo vello negativne reakcije Centro ATINI izgleda od divno i na kraju cijeli projekat je pokrenut a i onda zaustavljeni kad razmišam o riječi integrisano mjere politike uvijek imam na umu ovo što se desilo sa projektom u ATINI bila je divna ideja Centro ATINI prekrasno trebalo da se uredi taj dio grada ali sam plan nije bio dio veće strategije vrlo brzo su se pojavili problem izinjevam se ali modateli možete li završiti pre skočiću ovaj slide cijela sam samo reći akoratimo na ovaj način najbolje je da to je najbolji način da izveknemo probleme koji bi se desili ako radimo samo na jednom individualnom projektu mislim da ih goren to ospomenu u hvala vam najljepša napaži pristupa pobočanju kvaliteta zraka i posebno hvala na kongretnim primerima i vjerujem da ćete da imati ivi konkretna pitanja malo smo u zaostavatku sa vremenom nekih 10-15 minuta pa ja molim preostala dva panelista da ako ništa budu u onom pridjenom vemenu sljedeća prezentacija je obći pregled kustva u prcu pristupanja EU snaglaskom na kvalitet zraka u Estoni učpiljena Laurija Tamiste koji je direktor sej talin centra i koji ima bogato iskustu u krivanju i pravljanju programama enerijski refikastnosti i inovacija da prezentuje o u tematu izvalutu Hvala vam ja se nadam da ću se uspjetiti držet satnice hvala vam najljepša kako ste me pozvali poslušajući vaše iskustvo i pretvodne prezentacije smatram da je mnogo toga sličnog u našim zemljama sve mi zvuči poznato Estoni je počela sa jednakim problemima i imamo vrlo dugu i zanimljivu istoriju transicije ja ću govoriti o nekim poučnim iskustvima iz našeg puta koji smo prošli kako je sve počelo sedeći slajdmonima u 1991 u 1991 je Estonija obilježila godišnicu pada sovijetskog saveza i nezavisnosti ali smo se su očili sa značajnim nivom zagađenosti sovijetskog perioda sedeške industrie imali smo energijski sektor koji je bio među najgorim u svijetu po emisijama interzitetu CO2 Estonija je koristila i još uvijek koristi fosilno gorivo koje je još pravje rekao bih od uglja to je i imali smo ogroman cijelu energijsku strukturu koja bila zašnjena na tome ali imali smo probleme sa okolišem u svim sektorima imali smo zalo zagađenje iz sovijetskog perioda i velikih vojnih postrojenja okolišni standart i uopće nisu poštovani sve išo direktno u prirodu svaka moguća brsta zagađenja je bila prisutna u Estoniji sedeći slide takođe smo imali problem sa teškim sa opasnim odpadom spremišlja radioaktivnog odpada na Baltičkom moru takođe sve je počelo procesu poravka 91 što se tiče odpada ništa tu nije funkcionisalo međutin kako je situacija danas 30 godina poslije molim vas jeden slide nazad i ako su brojevi vih vidjeti poruka je zaprevo da u poređenju sa 90. kodinama u 2018 bez obziraj da li gledamo na duših kove oxide su por bio oxidi ili crni uglik u večini slučajeva je došlo do pada od 23, 65 45 znači zaista se je došlo do pada zabilježen je pad zagađivača takođe je zabilježen pad staklenički gasova i emisija CO2 2020 imamo još dodatno pad takođe možemo zahvaliti sistemu trgovine emisijama i vrlo važno obnovljiva energia je također postala vrlo aktojno koristi se dosta energia izbio mase u velikim gradovima imamo dosta elektrana na bio masu zatim imamo dosta solagnih elektrana ono što možemo reći da je rezultat jeste da je kvalitet zraka danas u glavnom dobar ne u svim gradovima naročito u koji je glavni grad ali imamo također periode u sjeverozapadnom kada je kvalitet umjereno dobar ali ako govorimo občenito došlo je do znacajnog napretka verlo često se prisjetim debata koji su se vodile u Estonji da li će ovi napore na poprašanju kvaliteta zraka uticati na ekonomiju vi i vjerovatno imate isti takve rasprave dakle da li je se urađeno na račun ekonomije i ekonomiskog rasta jednostavno odpovorijene sedeči slide ako govorite o najvažnim ciframa zabilježena su iznačajne ekonomski transformacije i rast verlo brz je bio ekonomski rast negdje od 2008 godine imali smo globalni pad u sektoru ekonomije i BDP-u ali nakon toga je ponovog zabilježen porast dohodka 90 godina smo imali mali prosišlji dohodaka sada je estonija jedna od zemalja koja je najpolja u sektoru prikupljanja poreza dakle občeni to gledano došlo je do transformacije u svim sektorima ali koji su bili glavni pokretači ovog uzvija ekonomisko rastruktu i ranje definitivno ne efekas stil sovijetskog upravatanja je kolabiral moralo se ponovno investirati u novi technologije načinova tržišta i podljoprivni sektor je razdal usluge temeljene na znanjima i vještinoma su razlikla što su digitalne kompanije privlačo smo strane investicije načali izvaz to je sve promijenlo ekonomsku sliku i mi smo se više fokusirali na innovativni sektor i mislim da je to izazov za vašu zemnu ne samo riješiti trenutne probleme klimatske probleme nego je zelena ekonomija je realnost loka na tržišta se mijenaju investitori, kljenti žele i traže zahtjevaju zahtjevaju da kompanije rade na zeleni način ako ste vi kompanija koja je fokusirana na izvazu onda absolutno morate to urati taj pretisak dođiče te promjene, ali morate naravno to i komplementirati svojim politikama mislim da mrkva i batina odnosno, pristup mrkva i batina kako se kaže na engles kom je funkcioniralo odnosno dakle, uslovi koji su nama postavili da bi smo se predružili Evropskoj uniji su nas natjerali da se preusmjerimo i da promjenimo morali smo zakonodavstvo svoje izmjeniti i uskladiti sa EU lakijemi to je dovelo do pritiska da se brak se u privrnom sektoru ali imali smo i veliku podršku finansijsku podršku tokom 90. da obli smo podršku finansijsku podršku međunarni danatorali i od komšija finski švecki koji su nam pomogli da razvijemo da ja uložimo u infrastrukturu koja će pomoći ali u istu vrijeme smo imali vello transparentan sistem upravljanja možete imati najbolji u strategiju na svijetu koja je bitna bitno je da vidite u strategiju koji vam je fokus i kako doči do togo među tim strategija ne znači ništa ako ne imate podpunnu provedbu ali i organizacije koje su u stanju provesti sve to a mi smo to uspjeli kako što sam rakao načela mrkve i batine ako pogledate historijski razvo rani 2000 smo imali vello snažan zaokret u zakonodavstvu i jako puno investicija od misranje međunarnih donatora norveške donatora odnosno grantove strukturalne fondove iz EU i jako puno naši prihoda domaći prihoda je odlazilo na pobljšanje klime odnosno u laganje u razve svijesti zaštiti okoliša i kreeral smo agenciju koja ja će biti zadožena za investicije uzelene u zašto okoliša ovo ti okolišne probleme sistema upravljena morate imati dobru strategiju ali naravno važnije kako se sistem upravljanja odnosi prema tojoj strategiju u Eston imate ministerstvo okoliša koje nadežno za uspostedljanja pravnog okviram i prestega Estonju na EU nivou i koja transponira EU direktive i pravne instrumente u svoje zakonodastvo i imate i odbor za okoliško i je nadežan za izdavanje dozvola i provjeru usklađenosti odnosno provjeru dali društva rade uskladu sa zaštom okolišam i imamo sistem u kojem kak god žalite ulošiti u energetsku infrastrukturu morate postaviti parametre da obti dozvolu i morate sake godine izvješta je podnositi na osnovu čega se provjera dali ispunjati uslavi usklađenostilne i onda imamo centra za laganje oblasti okoliša koji radi statistiku i programe grantova i slično i pardon agentiju za okoliš koja je nadležna za statistiku u praćenju analizu već već 20 godina imamo centra za laganje oblasti okoliša u koje stižu glavni grantovi i vrlo je bilo za nas ključno napraviti tu promjeru taj zakret ni bilo realistično da s vadoma činstva i kompanije ulože sa novac ako je ako je vtinije i dalje koristiti prljevu technologiju jako pogledam unazad i uporedim estoniju i druge zašto je estonija u nekim aspektima brže napredalala u tom za okretu nego druge zemlje koje su počali 190 i 91 i tako dalje mislim da je posvečenost koju smo mi imali gdje smo uklučili stručnjak gdje nismo uopšte politizirali ova je problem i politizirali ove agencije za financije koje supralili financijama za oblast okoliša mislim da nam je to bio ključ uspjela estonija je jedna od najmanje korumpirani državac viši sovijetskih država nama absolutno u ovom segmentu nije bitno koj pripada politici političkoj stranci kako je bilo 90 kako su se gledali druge stvari veze političke veze i tako dalje ali mi smo se zaista obvezali na sistem koji će biti zastnova na stručnosti i znanju političkoj guticaja i to je bilo bitno za estoniju da postane ovako uspješ na u ovoj oblasti jer nemogu sve zemlje postičisto vi znate da puno zemanja dobijaju financije izjevatokom transitiskog procesa i nemogu sve zemlje ni absorbirati nije uskoristi se fondove jer se zapetljaju u birokraciju i estonija ima najveću stopu iz korišljnosti kih fondove i to je zbog te posveđenosti i zbog te stručnosti u prijašljem slajdu samo da spomenjem neke stvari koji su nam pomogli kako smo riješli naše zagađenje je bilo vezan za prevoz i energetski sektor ali recimo grijanje struja su u velike doprinosili što se tiče struje mi smo tu postavili granice zagađenja koje se nisu smjeli preči ali i na gradskim nivojima smo se pokusirali na daljinsko grijanje odnosno centralno grijanje i u većini estonski gradova do sada se to daljinsko grijanje sodvia na biomasi i prešli smo sa grijanja na naftu i grijanja na ugali sa daljinsko grijanje na gas i naravno sistem cievi postavljeni za daljinsko grijanje je se mora opromjentio naprijediti da bi se energetiska efikasnost podigla na viši nivom tako da u konačnosti trebala je manje primjernog energenta da zagrije domočinstva zahvaljuči boljem sistemu grijanja, naravno i mnoga domočinstva su ugradila sloladne panele ili prešlen na zeleniji način grijanja što je doprinjelo boljem kvalitet iz raka naravno naše autobusi u javnom prevozu idu na biomasu i u posjednje nas mora zveli infrastrukturu za električna vozila i da ima potica je da što više kupuju takva vozila i u posjednjih 5 godina imamo sve više programa koji se fokusirano energetsku efikasnost u industri kad riječite velike probleme vi se fokusirate na sve manje i manje mi smo prvo riješli probleme izvora zagadženja zraka a onda krenili na manje i manje nivoje u Estoniji naravno problem je bolje urbano planiranja koji imate bolje urbano planiranje onda imate bolje bolje mobilitet pokretnost gradova možete koristiti bolje jami prevoz u mjesto možete molićnih vozila to je jedan dio rješenje to je naš sljedeći izazol za Estoniju sljedeći slide sljedeći ovo je bilo Estonska priča i ja sam siguran da ako smo mi uspjeli možete i vi i želi vam uspjeh u tim naparma i da tu sam da Vam spodršim korisne informacije sa konkretnih mjerama i naglaskom na neki odbitnih aspekata za uspjeh došlanit kvalitetu zraka i siguran sam da smo se pronašli u tim od nekih aspekata kao što je slušati struku a isključiti svaku mogućnosti svaku opciju korupcije u ovom segmentu vjerojem da ćemo imati i pitanja za gospodina Laurija sobzirom da kao što je prezentovano možemo dosta naučiti iz iskustva estonije sobzirom da neko početno stanje smo imali manje više isto ali naravno uređenje ustalno uređenje Bosne i Herzegovine je posebno jutom smislu ne možemo kopirati ali dosta možemo naučiti ja pozivam sljedećek panelistu gospodina Kristjana Nagla koji dolazi prezentacije za životnu sredinu Austrie da nam prezentuje prezentaciju pod naslovom hvanovi imjere za pobljšanje kvaliteta zraka postojeći primjeri najboljih praksiji izvolute evo imamo veće pitanje u QA dok prezentacija počne jaču da iskoristim tu priliku da još jednom pozovem sve da pitanje postavljaju u QA dovolj dovolj dovolj za prezentaciju dovolj kvala puno na uvodu kao što je reka gospani Hulskaj balazim iz agencije za zašto okoliša u Austrii i kolega iz Bosne sučesto ale u radnoj grupi EPPAA jedna radionca se odnosila na direktu i kvalitetu zraka i govoljismo o planiranju mjera o planu i mjerama i kako poboljšati kvalitet zraka sačuvam kratko pričati o nekim opštim razmatranjima koja ste već čuli uvelike od prethodnji govornika smjednice instrukcije iz evropske institucija su vrlo bitne i primjeri za daljensko grijanje dobar izvor za Bosnu i Herzegovina kako bi smo kreljena pred pričat ću nešto malo joj saobračaju i informisanasti o zagađenju covidu imamo i dobar projekcij z Francuske koji se odnosi na klimu ali nam govor i šta možemo naučiti iz njega kvalite zraka što se ti će pobljšanja kvalite zraka bitno je kad govorimo o labdjećim česticama PM česticama i angažerane smo na svim nevom ove primjer Hrvatske gdje se radi izračun nivoa PM dolaze izračunima mađunar nivo naturnalnije i lokalnije nivo sviti rašti nivo i moraju zajednost raditi za 1-2 joj ostale u redu ali u glavnom PM se radi na lokalnom nivu nivou na savišim nivoima radi pobljšanja kvalite zraka čusimo koliko su klimatske politike bitne i koliko su povunje za kvalite zraka nedana procena za 27 članica država Evropske unije pokazala da ako provedete strikne mjere klimatske mjere energijski sistem i on će preći na čiste obnavljive izvore energije samim ti neće više biti troškova za kontrolu, za gađenja do 2050 međutim naravno isto vremena ćemo imati jako velike benefte za pojama zravstvo ovo su vodeće na čela za mjere mjere prvo da se mora smanjiti na izvor dakle, voza mora biti čišća u fabrikama koji su izvori mora se rati na smanji mesi so i tako dalje sdede či koncentracije se treba smanjiti pomoću barijera treće je smanjenje izloženo s te odnosno govoriti ljudima da stanu unutra da izbjegavaju posjetu za gađenim prostorima i lokacijama a to je najmanje preferirana opcija treća dakle vodeća na čela koje smo vidjeli jeste različiti različite za gađeće tvare kao što su PM ali moraju se rješavati zajedno vrlo je važno da različiti nivoji vlasti i sredine zajednice učestuvaju u naporima dakle najvažnije da se mjere podozmu na nivog gdje su najefikastnije u smislu klimatskih promjena, vrlo je važno da se osvari jedan koherentan pristup svih politika saobračaja u oblati buke i da se koriste uvijek isti podaci dakle da mjere ne budu u suprotnosti koji se provode u različitim oblastima osim toga je vrlo važno da se osigura politički, snažan politički politička podrška kao i podrška javnosti za efekastnu i uspješno realizaciju mjera vrlo je važno da se definišu pokazatej za mjerenje uspješnosti provođenja različitih pojedinačnih mjera također je važno imati na umut da je najvažniji cilj pobešanje zdravlja građana a ne da se na svaki način mjera podaci nikada nisu savršeni ali smanjenje svaku smanjenje zagađenosti zraka je korisno za građanje ne trebamo čekati da se poboljšaju u sami podaci nego je važno da se stavno poduzimo i u koraci kao što smo već čuli o različitim programa imamo mnogo primjera na nivo u Evropa u različitim Evropskim zemljama dakle ono što sam ja predstavio jeste bio moj subjektivni izbor nekih mjera koji su provedene a koji su dosupne znači ono što je važno u ovom u ovoj radionici jeste da se preuzme iskustvo iskustvo iz različitih zemlja to je važno da se koriste različiti pokus i experimenti nekada one neće uspjeti ali nito nas ne treba obeskrabiti da nastavimo i da pokušamo sa drugačim pristupom jedan od izvora materijala jest sučna komisije za čist zdraku gradovima ova inicijat givaj je provedena u skladu sa komisijom ujedinjenih nacijar za daleko svežno preku granču zagadženje u mnogim regijama je u centru pažne zagadženje iz individualnih ložista u drugim gradovima je to smanjenje amonijaka smanjenje sumpora održane su dvije radionice u okviru ove inicijativa i možete naći linkove na ovoj prezentaciji takođe još jedan zanimljiv zanimljiva inicijativa i jeste da ova i zajednički centar da i se živanja Evropska Komisije izračuje smjernice za rješavanje različitih izezova koji su utrđeni u različitim gradovima u Evropske Unije ova inicijativa također uspostavlja poveznicu izmeču određenih mjera i izezova i izvora zagadženja i načina koji se provođenim tih mjera mijenja izloženog stanovništva zagadženost zjedetči slide ova inicijativa također je nastojala utvrditira najvažnije izazove sa kojima se sočava veći broj malja u Evropskoj Uniji radili se na kwantifikaciji mjera nepoznanice u pogledu emisija zagadženost zatim granjične vrijednosti također su dostavili neke pouzdane scenarije kako će se situacija odvijeti u buduće također ovo inicijative provveli istraživanje o izvoru lepdjećih čestica i utvrdili najekonomičnije mjere za utvrđivanje vojemisija koje dolazi iz radžičitih izvora ovim dokumentom se nastojala riješiti neka očapitanja kako bi se osiguralo zeleni oporavak od posjedica koja izazval virus covid-19 dostanovca izdvojeno za pocicaje za promjenu načina života i ponašanja koji bi za rezultat imalo zelenije okruženje kada riječ o grjanju doma činstava ovo je često sektor koji se potcijenju je u glavnom su u centru pažne industria i saobračaj kao osnom izvori zagađenja, međutim korištenje uglja i drveta za loženje u individualnim doma činstvima je također veoma problematično u smislu zagađenja još jedan problem je ste da su i sistemi grjanja koji su na neka neprihvatljiva goriva, na goriva koja su vrlo niskog kvaliteta Dobre prakse nešto što se možete spomeniti kao dobra prakse jestu kampanja i ačanja svijesti ili održavanje i redovan kontrolni pregled ukoliko zabranite neko gorivo vrlo je važno da osigurate da doma činstvima ne pređu na neko drugo posilno gorivo, nego da pređu na nove technologie sa vrlonijskim emisijama. Sedeči slajd, jedan dobar primjer kampanja ačanja svijesti pokazuje kako korisnici sami mogu uticati na nivo emisija imali smo jednu laboratoriju za ispetivanje grjanja u doma činstvima pripadnici projekta su išli u doma činstva gdje su ložili drvo instalirani su senzori onda su građani mogli vidjeti kakav je utica različiti vrsta sistema grjanu. Takođe su pripremili jedan mali uređaj koja je zapravo aplikacija na koja se može postaviti na smartphone smartphone i korisnici su mogli vidjeti kakav je utica promene ponašanja i promene načina grjanja u doma činstvu još i jedna jedan zanimljiv dobar primjer kampanje ačanja svijesti pokazao je da je vrlo važno da kako su ove kampanje značajne za odbijanje podrške javnosti i politike i oto me se upravoradilo na ovom projektu takav projekat je projekat iz Antwerpena nauka za građane građani su dobili dvije vrste uređaja koji su vrlo jeftini a pomoću koji su mogli steći dobar uvid u to na koji način verjanje u doma činstvima utičena zagadženja u nekim žarištima gradova još jedan primjer je građanska konvencija za klimu u francuskoj cilj ove konvencije ili inicitive jeste smanjenje misija gasova klinibašte se najmanje 40% do 2030 izabrano je 150 građana nasumično i ovo iniciativu je podržala jedna vladina komisija oni su zapravo bili garanti provođenja ove kampanje i debate ova u okvirove konvencija odražano je 7 sjednica sesija građani su zapravo dobeli smjernice kako mogu doći do da podrže smanjenje zagadženja rezultat je bio 150 okvirnih prijedloga dakle to je bilo odraz aktivnog učešća građana i oblasti koje su obuhvočene bili su saobrače potrošna stanovanje proizvodnja definisane su mjere za koje se predhodno smatralo da ih jedna moguće provesti meču tim građani su smatrao da su ovo najefikasnije mjere i da je nužno da se one provedu jedna od tih mjera je unverzalno ogranićenje brzine na autoputovima na 110 km na saat zatim obimam plan investicije za modernizaciju infrastrukture zatim ukidanje domačih letova 25. zabranila reklamiranja vozila ovako je mjere političa da se možda ne bi usudili predložiti prethodni slide molim vas što se tiče primjera iz oblasti stanovanja i objekata predložena je zamjena Kotlovnica na Mazupijugađ u novimi sanviranjimi zgradama na 30. godine takođe su dali prijedlog za podsicaj ogranićenom korištenju grijanje i hlađenje u stambenom javnom prostoru dakle predložili su da se ne pregrijava prostor dokom zimeniti da se prehlađuje dokom ljeta dakle da se to koristi umjereno zatim i ukratko je pokazao da je to bio dobro pripremljen proces i dobro realizovan dobar način tako da su rezultati bili daleko sežno već smo spomenili pandemiju virusa COVID-19 i rekli kako su neke mjere zapravo koje su sada već davno razmatran nisu provedene a COVID-19 se prisilio da ih provedemo verlo brzo smanjene su putovanja avionima i došlo je do preraspodjela javnog prostora također rad odkuće je nogo zastupljeni ali kao što sam rekao zeleni oporavak će biti ključni za oporavak nakon pandemije COVID-19 jedan ljep primjer koji je bio neka vrsta eksperimenta promjene javnog prostora provedanje u Beču prošle godine postavljenje bazen između vrlo frekventni saobračajnica u Beču i to je pokazalo na koji način se može korisno potrebiti javni prostor još jedan interesantan primjer je gradonačelnica Ana Hidalgo koja je ponovno izabrana u junu 2020 godine koja je tažište stavila na ekologiju solidarnost i angažman ona je uvela vrlo obsježne programe prevo za biciklom i dala pridet u mjestu o prevozu automobilima isto je postagnuto i berlinski zakonom omobilnosti koji je donesen 2018 to je bila iniciativa jedne osobe koja je željela da se prebaci sa prevoza automobilima i prevoznim sredstvima u centru grada na biciklistički prevoz na pjašačenje kako bi se pobošao kvalitet života i kako bi se preraspadjela javnog prostora i kako bi bila bolje zastupljani aktivni način kretanja u samom grado na kraju jedan primjer iz Švecki koji je isto tako prlo zanimljiv oni su izradili okvir dugoročnog planiranja u oblasti okoliša u gradovima gradovi su uveli zone zaštite okoliša koji se definiše mnogo godina u naprijed vozila sa određenim standardima neće moći ući u grada kao što su euro 3 euro 4 sliži kao što sam rekao sektor saobračaja kostoji evropska platforma koja sadrži uspješne primjere provođenja planova mobilnosti i u sušteni se radi o prelasku sa prevoza automobilima na aktivno kretanje posebom problem su diesel vozila koja su ferlo veliki zagađivači svedo standarda euro 5 uključujući i euro 5 i korištenje starih vozila u nekim zemljama zapadnoj europi su već uvedenete zabrane ali ta vozila u voze u vašu zemlju i evo sada konačni završni slide na raspolaganju veliki broj primjera iz pojedinih država Evropa i regije podaci koji ne dostaju i nepoznanice ne bi trebali ometati provođenje mjera vrlo je važno uključivanje građana u cijeli proces realizacije mjera odpune blokade aktivnosti ukazale su na mogućnost zapromjene i ukazale su zapravo da su promjene neopodne što je dovelo do rozmatranja mogućnosti preraspodijele javnog prostora u mnogim gradovima Evrofe evo ja se zahvaljujem samo bih rekao da ja moram nažalost otiči za 10 minuta tako da ako imate pitanja za mene da ih sada postojite ili mi jednostavno pošalite imel po ruku jaču na sve ti dogorim na vaše pita evo imam da je i ostalim učistnicima kao i meni bilo interesantno čutiti vidjetilustracija konkretnih mjera i onih nekih koji mi još uvijek nismo nismo ih razmatrali ako goto ne implementirali evo sobzirom da kristjan je ostapioš 10 minuta sanama a mi smo već po programu i prošli pauzu ja predlažim da u narodnih nekoliko minuta postavimo pitanja kristjanu čujemo njegove odgovore a nakon toga napravimo kratku pauzu od nekih 5 minuta i nakon toga nastavimo iskusiju do pola 12 pa evo jaču da prođim kroz Q&A tamo imamo već nekih 9 pitanja od ih pitanja da vidimo koje bi smo mogli adresirati gospodinu kristjanu sobzirom da imamo nekoliko pitanja koja se odnose na gender pitanja evo ja bih onda uputio jedno okvirno pitanje u vezistim pa da čujemo odgovor vezano za to dakle dali prezentovanje politike uključuju i principi e u gender equality strategy 2025 i moram reći nisam sa svim siguran ali bih mislio da svi evropski projekti moraju uključivati ovaj aspekt ja manježao da nisam bodio rečuna o tonu ali mislim da je tako možete svoj dobtilj nas u kojom obimu se pljavljuju slučajevi na sudu bezano za zagadživanje zraka u Evropskoj uniji koliko je to čest slučaj i šta su obično presude ako sam ja dobro stavljati o nekoliko pitanja koja imamo u Q&A imamo nekoliko predmeta koji su doku protke nekoliko država u skladu sa direktivom za zašto zraka da je bilo par presuda možda proti 2-3 države članice zbog prekoračenja dovoljenog njegoa leprećih čestica izbog toga što nisu imali mrež za zaštitu kvaliteta zraka koja je u skladu u direktivom Evropske unije ali mislim da je ovo proces u 3 phase i traje jako dugo po nekoliko godina dok se konačno donese presuda i objavi dakle to je proces koji treban da se pojedno stavio buduće na nivog država u Njemačkoj su ovakve tužbe pomogle provođenju zona niskih emisija takle to je od pomoći ali je to verlo dugočan proces sa vama podijelimo i onda sobzirom na vaše obaveze da vidjete a evo pitanje kako se u drugim Evropskim držama ograničava emisija iz kućnih ložišta i dali se ograničava gravnja u smislu visine je zgrada svi se peči da budu u skladu sa direktivom o ekoprojektovanju ekodizajnu sa određenim nivom emisija naravno i u večini zemalja što je najvažnije države različite imaju dodatne probise o održavanju o inspektijskoj kontroli znam da recimo u švedskoj to važi i za velike daljinske sisteme daljinskoj grijanja takle to su dva najvažnija pristupa naravno postoje i standardi ovalitetu goriva li energenta sraspurno sektor koji nije u dovoljnoj mieri urečen na nivou evropske unije kao što je to urađeno recimo sa vozilima prije ovoga također su prije ovih novih propisa i vozila i emisije iz vozila da imali ste u Krakovu u Dublinu zabrene već 20 godin koje važe za određene vrste vozila a što se tiče drugog djela pitanja nisam sasim sigurem da sam razumio možete li ponoviti dali postoje slučaj ančavanja visine kod novih zgrada dobro pitanja, ali okoliko ja znam ovo je uređeno na nivou država i na lokalnom nivou to se tiče mogl grada veća znam da postoje ograničenja za neka područa grada u nekim područima grada je dozvoljena gradnja objekata visine ali ja nisam baš dobro informisan o toj ovlasti tako da je to samo jedan općel tvor koji mogu dati Vistjane, želimo vam ugodan postatak dana a što se tiče nastavka našeg webinara ja predlažim da sada napravimo pauzu malo kraču nego što smo predvidjeli i da to bude do 10.55 i da onda nastavimo sa diskusijom u među vremenu dok udemo na pauzi možete ostat online nemojte se odjavljivati i možete upisivati pitanja u Q&A box zamolio bih vas da pitanja postavljate na našem jeziku zirom da imamo prejevod pa da ne bude prostora za možda moju interpretaciju pitanja hvala vam i po novu se vidimo i čujemo u 10.55 je predvijena diskusija u Q&A boxu možete postavljati pitanja trenutno imamo pitanja zahvaljujem se svima koji su postavljali ta pitanja na neka smo već djelimično odgovorili na neka nismo a evo gledajući po pitanjima dakle već ste i razvjuli jednu vrstu diskucije komentar ćete pitanja što je jako dobro pa evo ako mogu da primjetim imamo nekoliko pitanja za nas dakle za nas koji ovaj dio u izradi strategije zašte okoliša pa prvo pitanje sobzirom da je evidentan redostatak monitoring meže kvaliteta zraka da li će strategija identificirati potrebu donošenja metodologije i određivanja lokacija, monitoring staniza ono što treba naglasti prilkom izrade strategije zašte okoliša da primjenjuje se za razliku od nekolik tradicjonalno pristupa u Bosnih Herzegovinih gdje jedna grupa stručnjaka nešto napiše onda sve zainteresirani strane to komentaršu u ovom slučaju se radi na način da od početka su prestavnici zainteresirani strana uključeni i zajedno sa sredinih tema kreiraju kako ciljeve tako isto i same mjere tako da sobzirom na identificirani izazov nesumnjam da će rezultat rada već narednog sastanka radne grupe za valite zraka biti da ćemo predložiti ovakvu jednu mieru dakle i identificirali smo kao izazov kao problemu postojećem stanju nedovoljno razvijenu mrežu za kvalitje zraka a onda kroz mjeru ćemo predložiti i precizirati dokojeg nivola treba ta mreža da se razvije naravno usaradni sa svim članovima grupi na participativnom istupu takođe još sam primijeti o nekih pitanja koja se odnose za nas da će daliće strategije uzjeti u obzir nove ciljeve koji su postavljeni u koji se postavljaju u EU neznam na koje konkretne ciljeve se misli da li oblasti smanjenja emisija za gađućih materija ili emisije staklenčkih gasova ali kao što sam on bovorio na ovoj predradno pitanje sve je do radnej grupi dakle ne može voditi dakle nijan i Goran takođemo, hoćemo uzeti ove ciljeve ili nećemo uzeti ciljeve neke određene jel ciljeve u smislu kvantitativnog smanjenja emisije ili kvantitativnog pobočanja aspekata kvaliteta zra tako da ponavljam jel to je stvar za miskusiju u radnim grupama takođe jedno pit koji se odnosi na situaciju u Bosniji Hercegovinije dali ima i kako napred kao izpunjavanju obave za Bosniji Hercegovinije sela retapu datu konvenciju preko granćnom odpunjavanju PRTR makar na sub nacionalnom nivou gerovatno se misli jel na nivou entiteta i kao dodatni komentar na ovu pitanje se je vrlo aktiva na tom pođu u Švecku i pa se nadam da ću biti u mogućnosti krenuti neki od aktivnosti u ovom smislu i u Bosniji Hercegovinije ima mojim sa znađima relativno je šta je napred ako šta nije neke aktivnosti su u pripremi pa ćemo vidjeti što se ti će ostali pitanja koja se odnosi na nas mislim da je to to i sad možemo da pređemo na ula preostala pitanja Evo koće ću od pitanja za gospodina tamista kaže tokom provedbe mjera energijski efikastnosti u stambenoj sektoru i prelaska na čistije tehnologije grijanja kolika je bila podrška države u smislu sufinansiranja ovih programa računajući finansijska sredstva ESTOM ako liko su učestvovali građen može odgovor i u prosičnijim procentima učešća da li su posticaju od strane države bili važni i neophodni u smislu ubrzavanja procesa uvođenja zelenih tehnologija i povočanja proteta malo duže pitanje alevo nadam se da ste razumio Izvolte stvarno učešći dobro da im kažemu procentima koliko je bio poticaj države ja čuraću da je do seza 85% moga ovarirati u manji okruzima je bio manji poticaj zavisno naravno kakva bihla situacija vezanog zajedna djecku i katnog bila između 40% i 85% po prilično veliki udiopoticaja od države i uglavnom je bio usmjeren ka kompanijama vezanom za daljensko grijanje uglavnom su bila občinske kompanji odnosno pod lokalnom svom upravom tako da to je bilo u početku da sada većina tih kompanija su privatizirane naravno privatni sektor je bio za interesu onda počnu u većim centrimage imate više naravno potrošaca i tako dalje ovaj manje u manjem centrimani koji njih još da kupi da privatizuje većina potlonica je zanjenina i vlada je počila da otri podršku izlaska iz ti sistema grijanja koji imate male male sredine možda će kastnije su onda pompe za grijanje nego da imate to taj centralni sistem tako u početku je bio bila su velike velike podcaj koje su sadavali osrane države onda su se privatizirali dekopanije kastnije se čak ako ste manja sredina ako je kastnije da budete na drugom sistemu grijanja da izlađete iz tog daljinskog sistema grijanja imaju velike takle međušta 10% na početku koji bila s radne države? Odgovoru mislim da je poenti rano u smislu pitanja dakle dati odgovor što se tiče od talih pitanja s obzirom da je prerodno odgovorio gospodin Lauri a imam jedno pitanje koje se upravo odnosi na primjer Estonije dok nađim nisem još posložio pitanja, pa malo potreje dakle da li je Estonija osigurala national gender responsive adaptation and mitigation planning? Mislim članice i smijednice nam daju da naprijemo držan politiku je nešto što možemo srediti ali poslijerati između sredinja zahtjeva na papiru i dali ste stvarno dobro i uprovet bi ja se sjećam da sam dvije čate počao sato ekonomije da radi mi tazie bilo pitanje da li program koji bi panirate pomaže ovo programu jednako sti među polovima ili ne i to su principi koji ste morali evaluirati za svaki program i svaku aktivnost koji ste radili naravno radili su radili su procijne možda ne vatano ali radili su sad mislim ne, jevo u eurove unije zbiljni fokus na integristaňovi principa Estonija mislim nije bila dobra u ovim pitanjima znamako ste spolova i totalno integracije jer mi imamo veliku raziku u platama za muškarci i žene u Estoniji i taj ja se nije smanjio među vremenu tako da bih rekao da je to področek gdje Estonija treba da napreduje što se liče programiranja 2021 i 2007 Estonija priprema strategiju za ovaj prijat i rano mi je da kažem koliko će dobro to uraditi Estonija u smislu ovog pitanja, jednako ste zmeđu polova ali mislim da u sljedećem 4 mjeseca Estonija treba prestatiti plani, vidjet ćemo koliko je dobro sad in te kresla to pitanje nije ali ću reći da dosad da i je baš bilak dobro hvala na odgovoru i na elaboraciji sljedeće pitanje koje smo upravo dobili takođe se tiče primira Estonije, pa da iskoristimo priliku doke lauri sa uključenim mikrofonom koliko procentualnu učestvoju nuklearne elektrane u proizvodnji električne energie 0 Estonija električne u Estoniji a što je na Estoniju da najvećši zaokretje bio liberalizacija energetskog tržišta i to je bilo jedan usloga smo prestupali Evropsku Uniju mislim da smo otvoli energetskog tržišta i drugo da se povežemo sa susijetima Evropska Unija finansirala među koneksiju do Finske i onda 2009 Estonija je predstupla Nordijskoj Baltičkoj Mrež tako da imamo sve Nordijske zemlje Švijevsku, Finsku, Dansku Norešku i Estoniju i Baltičke zemlje koje su povezane na energetskom tržištu odnosno tržištu elektrčne energi sada mi radimo trgovanje elektrčnom strujom i ne moramo se osnovati samo na svoje domače izvore i Estonija imala koristi zato što koristi hidro i nuklarnu energiju iz Šveckie i Finske stvarno snagu vjetra iz Recmo Danske i tim smo smanjili emisiju ugljika to je i tekatno izvrnutno bilo bitno za nas za dekarbonizaciju tako da mi smo sječate se 100% iz prezvodili prljevu energiju ali je vlada u međuvremnu u svojila program potcaja za energiju iz Obljavjih iz Lora i 2016 je ispunila ciljeve koje su bili definisani za 2020 počeli smo 2007 dakle što nam je pomoglo da mi možemo da izvozimo ove svoje statistike drugim zanima koje nisu ispunile svoje ciljeve za dekarbonizaciju 2020 mi smo uradili sve što smo mogli smo smanjili emisije i ekonomiske prihode ostvarli dakle mi smo pojačali izvore obnovljive energije sada imamo novu vladu u Estonju koja od januara počela da radi i u kvalitijskom sporozomu kažu da hoće do 2025 u potpuno se zaustaviti svoje energije iz fosjelnih govora i žale da Estonja posleda centar vjetroparkova jer postoji konkurencija između Nordijski i Balške Zemalja u tome i mi žalimo da izgledimo jako puno vjetroparkova pored obale i okvir da ispunimo taj cilj u godinama smo mi govorili jao EU nas forci ra da stavno povećamo nivo izvora obnovljive energije, ali ne ispostalo se da je to za naše dobro i da to stvara poslove dugo ročno došlo do mentalni promjeni kod građanu Estonji da upravo iz ovog odgovora možemo izvući neke lekcije za Bosniju i Herzegovinu jer u bejslajnu se nalazimo skoro na istoj situaciji kao i Estonija a upravo kroz dekarbonizaciju možemo postiće razvoj, bilo je pokušaja kurištenja upravo ovog mehanizma statistiskog transfera i u Bosniju i Herzegovini zirom da smo članice energijicke zajednice ali još uvijek nismo uspjeli pa nadam se da ćemo zahvaljujući iskustima Estonije, možemo otome malo i više razgovarati naravno mi možemo ovo bebinara pa da vidimo šta se tu može uratiti što se tiče ostali pitanje, imali smo još jedno u među vremenu ja bih kreniji postavio ovu pitanje koje je postavljeno i kristianu ali naravno da ćuemo mišljenje njeno vezano za ogranićavanje emisija iz kućnih ložišta kakva su njena iskustva ogotovo u regionu kad govorimo o zemljama ne samo zapanog Balkana, nego generalno bivšeg istočnog bloka i ona ima iskustava u vezi prostornog planiranja u tom smislu ili ogranićavanja nove izgradnje nekih ogranicenja ili smiravanja Novogradnje je urbani centrum ileni izvoli s zemljama kojem se radim da se to i nešto što se pojavlja kao priorite za te zemlje generalno ali za neke zemlje na puno višim nivou kao prioritet za nekom kao niži prioritet neke zemlje mogu vrlo brzo reagovati u tom smislu jer imaju okvir imaju infrastrukturu i dažti akteri su već djelovali u tom smislu u nekim zemljama su to djelovi hitnih mjera odnosno kratkoročnih platnom od nekih dugo ročnih tako dalje u nekim zemljama moraju raditi na tome prije, u nekim kasnje ali sve zavsi od načinanog konteksta i načinani prioriteta i zavijeta odstane strušnjaka ali socialne potrebe isto tako moraju biti uklučene u rješavnje probleme i što su se mne spremne da urade uvijek se to pojavlja kao dio rješenja oblažavanja posledica i moramo uvijek razmišati najbolje u toj zemlji što radimo kroz komunikaciju i s radnju sa načinanim strušnjacima. Hvala. Na odgovoru mislim da je bilo još jedno pitanje a ti će se ponovu primjera Estonije, oči to da je primjer Estonije izazvojel veliko interesovanje mislim da se tiče fondola, da najme, gospodin Laurije spomenu u izlaganju da Estonija koristila norveške fondove pa pitanje u tom smislu je koja je Estonija izkoristila norveške fondove moželi B i H aplicirati za te norveške pitanje za Laurija. Ja sam pogledao nešto se konsultoval sa webstranicom na primjer posjednji period evrop ovo je program u ekonomski evropske skog područja naravno mi smo nastavili da se osvarimo pristup ovoj ekonomskom područu u Estonije bilo finansiranje od 68 miliona eura u periodu 2014 2021 to je znacajan iznos s zemlje koje finansiraju ovaj program rade to u saradni sa svojim nacionalnim ekonomijama finansiranja znam da su prioriteti bili informativna tehnologija i tehnologija u oblasti zaštite okoliša održivost društvenih pitanja tako da nemam tačne brojeve ali u prošlosti su to bili desetine miliona investirane u ovo područje bilo je prosta investicija u pračenje znacajan nivose zava iz norvešku granta je uložen u tu oblast još nekoliko pitanja za odgovoriti u među vremenu imamo jednu sugestiju sugeršemo da ESAP projekta u obziri rezultate impak projekta podrška i se realizira u BH hvala na sugestiji i svakako jel kroz radnu grupu preporučujemo da istrajete mislim da preporučite to i na samom sastanku još je bio jedan komentar na pitanje dakle da strategija treba da sadrži i konkretne mjere i rokove dakle akci oni plan nismo to naglasili ali koji su dosad da učestvovali na sastancima radnih grupa znaju da strategija sadrži i akci oni plan koji onda definiše ciljeve sa konkretnim mjerama i rokovi dakle samo u tom smislu pojašnjenje a evo diskusija ide malo u smjero energetskog bilansa Estonije pa sljedeće pitanje koliko električne energije Estonija proizvede a koliko uveze u toku godine samo neki procentualni odnos sada je sve zasnovano na tržištu to se mijenja iz godine u godinu 2016 2017 Estonija je proizvodila mnogo više nego što smo trošili tako da smo zvozili energiju u Litvan i Ufincku ali 2019 proizvodnja električne energije se smanjila za gotovo 30% tako da smo počeli uvoziti ali je osvarem porast u sistemu trgovine emisijama tako da kada je porast la cijena u ovom sistemu na 20 euro više nismo bili konkurentni na tržištu trgovine energijom i to je još jedan zvok zašto je vlada svatila da nemo ekonomski interes da i dalje proizvodimo tu količinu energije morali smo je očistiti na neki način tako da sve zavisi od cjene ugljen dioxida ako imamo neku elektranu koja se gasi zbog održavanja onda se to osjeti ali cijena nije stalna konkurentnije je dubljena pitanja kvaliteta zraka u tom smislu pitanje za eleni naveliste primjer atine interesantan ili primjer iz atine je kvaliteta zraka pa ono što je kod nas i jedan od aspekata gdje možda neki nivoji ne odgovore na najbolji način jeste uključivanje javnosti kako da pridobijemo javnost za one mjere za koje smo se odlučili da provodimo možete nam u tom smislu kratak osvrt iz vašej iskusti ogotovo kada su pitanju neke mjere koje se tiču ograničenog pristupa nekim dijelovima grada ili zabrane za ulazak motornih vozila u neke dijelove grada obično su tu barem kod nas ljudi ljudi vrlo nerado podržavaju takve mjere valavam ja bih povezala ovaj primjer iz Athene sa primjerom iz Bristola gdje je trenutno živim neki stvari koje nisu dobro provedene u Athene jeste ranja uključivanje javnosti u ravnoj fazi i o objašljenje javnosti na koji način će biti provedena ova strategija da će biti uvedeni bolji infrastruktura za bicikle dakle bio je jedan vrlo dug period konsultacija koji je bio vrlo inklusivan i u kojem su učestvovali predstavnici svi grupa dakle predstavnici studenata, universiteta predstavnici iz zapostavljenih marginaliziranih grupa ovaj dialog je pomogao dakle u Bristolu da se utvrdi za svakog pojedinog člana zajednice kakav bi uticaj ova iniciativa imala na njega i to je bilo važno zato što su te zainteresovane strane zapravo imale osjećaj da će oni biti nosijoci promijena znači to je bio partici pativni pristup i svi su razumjeli da će se promijeniti sve pronašanje sviju. To se desilo i moram reći da je velika razvika u odnusu na iniciativu iz atine. Projekt u atini je pokrenut ali su provedene druge mjere dakle uvedeni su električni skuteri, bicikli što je slučaju drugim kadovima, ali te mjere nisu imale tugoročan uticaj i kada uzmijemo u obziju troškove i činjenicu da javnosti nije prihvatila ove promijene svatili smo da to nisu bile odgovarajuće mjere za javnost da su mjere osmistili kreatori politike i donosijoci odluka nisu bile uklopljene u lokalni kontekst u bristolu promjene koji su se desile mogli su se provesti i u atini međutim bilo je potreban drugačiji pristup i bio je potreban bolji angažman građana u ranoj fazi vrlo je važno građanima objasniti uticaj ovakvih mjera pobošanje zdravlja pobošanje zraka i vrlo je važno uzeti u obzir mišenje građana svakodnevni život građana i uticaj na svakodnevni život građana i uključiti sve to u planove imamo još neki 3 minute do kraja oficijelno programa koji smo dobili nemamo više pitanja u Voxu Q&A ako imate još neko pitanje može nešto kratko do tada ja abih kao moderator samo da naglasi možda neko pitanje koje nije kojeg se nismo dotakli, a iz iskustva znam da je u Bosniji Herzegovini kritično vezano za kvaliteta zraka a to su kapaciteti koje imaju institucije koje se bave ili koje bi se trebale baviti ovim pitanjem na jednom od slajdova Laurije ukravo pokazao koje su to sve institucije koje su od početka 1990 godina pa na ovamo radile na projektima na implementaciji, prvo na osmišljavanje onda i na implementaciji mjera pa u vezi s tim pitanje od prilike, ne mora to sad biti tačan broj ali koliko ljudi ima primarni zadatak u Estoniji da se bavi pitanjima pokljušanja kvaliteta zraka i kako daju doprinos ostali sekturi na primjer kako se uključuje ministerstvo untrašnji poslova kako ministerstvo saovračaja pomaže jel agencijama či a je to primarno nadlečnost pa molim samo kratak što kračilo je bilo jako je pitanje zahtivno jel je ovu pitanje bilo za mene ja bih rekao Estoniji je mala zemlja to je i prednost i nedostatak velika prednost jeste toga da ste mala zemlja jeste da možete raditi brže imate manje mreže i manje ključnih službenika kad se nešto počne raditi imate mali krug ljudi koji radi na tome ali z drugi strane imate mali kapacitet odgovor bi bio da je to možda manje od 10 ljudi znači lokalni program i nacionalna strategija sve što je provedeno to je bilo prilike 10 ljudi u ministerstvu privrede i ja sam imao 8 osoba koji su radili na provedbi svih pitanja politike evropske unije imali smo okolišni odbor koji komisiju koja izdavala dozvole i koja radila nadzor procesa i onda smo imali za agenciju zaštitu okoliša koja je bilo nadležna za statistiku i pračenje sa 6 osoba a onda smo imali 90 osoba za kompletnu oblast koja je radila management kontrolu isplate ali recimo manje od 10 osoba za koja su ulagana u ovu oblast moram naglasiti da Estonija uveliko koristi e-vladu, e-upravu i to je vrlo efikasa način ako digitalno radite zaakteve za izdavanje dozvola izdajte dozvole digitalno sve digitalizirano mi više ne prihvatamo ovekte ili zaakteve za dozvole u papirnoj formi i to smanjuje broj osoba smanjuje potrebu takođe koristimo mašinsko učenje učenje sa computera i imamo samo osobe koja je prate te procese i ako se uoči neki nedostatak onda iskrenu pašno ako imate nekoliko stručnih osoba i dobro technologiju morate sve što vam treba nema potrebe da zapošavate 500 ljudi ako imate 500 ljudi to je ogroman mehanizam koji usporava posao sa radnja sa drugi ministarstvima to jeste bio problem 90 godina na samom početku svako je bio usmjeren na to da iz kao sa stvori neki sistem znači nismo imali ništa organizacija na strukture nije postojala svako je bio usmjeren na svoju vlastitu oblast ali čim su uspostavljene osnove počeli smo razmišati na taj način trebamo vašu pomoć možete ali nam pomoći ministarstvo privrede ministarstvo okoliša ponekad smo imali verlo različita mišljenja u određenoj oblasti i podređenim pitanima i zato treba vremena zatim smo uspostavili strukture i mehanizme za koordinaciju na najvišej nivol oni su se dogovarali o svemu, usaglašavali sve i oni su uvijek pokušavali rješiti sva pitanja s radnjih između različitih ministarstva to je jedan proces koji traje, ali mislim da ima nekoliko verlo jednostavnih pravila koja mogu pomoći za nas za Bosnijerckovim sve nivoje vlasti prosore ja se izvinja vam što upadam imamo tri podignute ruke ja predložila da kolegje iz senčke službe ruže priliku da se jave u koliko to nije bilo greškom moguće da nisu uspjeli da napišu pitanja u četu tako da bi ja predložila da damo priliku Gospodji Dušci Pešević da se javi zvolute Gospodju Dušce ovo je možda bilo greškom također imal smo podignutu ruku od nirhe kozice Gospodjo nirha ako imate pitanje slobodno možete se sad javiti ništa ovo je verovatno bilo slučajno tako da ne imamo više ne podignuti ruku ja sam tjela samo da provjerim da je ovo očito bilo greška tako da možemo Hvala Nadira Dakle svima je bilo jelo omogućeno ako nistem mogli u Q&A bio i čet na ovaj način smo cijeli da omogućimo da se uključite što bi se reklo uživo u svakom slučaju Hvala vam na učešću do kraja smo došli sa 104 očinim se oko 115 tako da drago nam je da je odziv bio ovako dobar i za kraj kao neki zakručak mogu da konstatujem da smo čuli jako dobrih primjera ne samo poredonog opšteg pristupa planiranju kvaliteta zraka isto tako i primjera jako konkretne mjere mi manje više znamo ali smo naučili neke stvari čuli teško je naučiti za jedan webinar ali čuli smo kako odgovoriti nekim ključnim aspektima provođenja tih mjera kako uključiti sve za interesi rane strane kako dobiti podršku i opštej javnosti ali drugih resora i kroz pitađa se pokazalo da je primjer estonije jako koristan tako da evo verovatno je zakručak, a sloči se verovatno je listi da u nastavku izrade strategije, ali i mimo strategije imamo pomoć onih koji su radili na strategiji zašte okoliša estonije i koji su postigli evo kao što smo vidjeli veoma, veoma mjerdljive rezultate iskoristuću priliku da najavim i treću radion su radnih grupje za temu palite zraka, klimatske promjene i energiju koja će se održati krajem Marta, pa evo java sve pozivam da uzmijete učešća na tom sastanku i nadam se da ovo što smo danas čuli i što smo pradiskutovali da će vam dati dodatnu urjednost da učestujete aktivno na ne samo sljedećoj radion, sljedećem sastanku radnih grupje nego i na svim preostalim i da ćete aktivno do kraja učestovati na izradi i strategije i akcionog plana. Kvalavam do narednog susreta želim vam ugodan ostatak da. Doviđenjam.