 Velkommen til Aarhus United States Workshop, tema dag om marginalevastning og endmodeller. Som nogen af os måske er opdags, så har der været fremført kritik af Aarhus United States rødgivning, af Medjør Fødverministeret forbindelse med forberedelsen af Fødver Alambo's pakken. Herunder i sæder, hvordan vi har brugt NS4-modellen, og manglede beskrivelse af valget af den model og usikkerheder med mere. De invarerede forskere fra NS4-centeret for Fødver af jordbrug og NS4-centeret for Miljø og Klima. Det siger DCE. Alle de forskere, som har arbejdet med det på baggrund af deres forskning, står ved, og det har de skrevet i medier, at vi leverer den rigtige rødgivning i forbindelse med Fødver Alambo's pakken. Men de har også skrevet, at vi kunne have beskrevet usikkerhed af bedre valget af modellen, bedre, og de har forholdt sig specifikt på skrift til den kritik, der har været. Men vi har synes, at det var godt med en lejlighed til at mødes med kritikerne ansigt af ansigt, og det er glæde for, at man har taget mod, og så vi kan få drøftet det her i åbenhed. Vi har gennem mange år rødgivet skiftende ministerier og skiftende ministere, skulle jeg måske sige, og folketing, om landbrudskvistoptab og hvordan man kunne regulere det. Konsekvensen af forskellige typer af regulering af gønnesobro, kvittetab og så videre. Her er hun af forskellige virkemidler, og vi har beregnet konsekvenserne for kvist og fodvastling, som ørder koblet med andre modeller, som man kan sige, at konsekvensen er ude i vandmiljøet. Det er ikke på dagshorten i dag. I omkring 20 år har det en rødgivning, vi har givet på det her område, baseret sig på modeller. Indenfor det, vi kalder Anless-typen, og vi er naturligvis løbende forbeder de modeller, eftersom vi har fået mere viden, flere dataer og erfaringer om modellerne. Jeg skal ikke give en anden fuldstændig beratning af hverken 20 eller 30 års rødgivning på vandmiljøområdet, men jeg vil bare nævne, at i slutningen af 1985, så er det nede til Omanjopolitisk, og nedsæt i landbrugst kvistofkvoter til under det, der var, ellers det økonomiske optimale niveau, cirka 20 procent under. Det bliver så op igennem nollerne og ind i det her årtid, kritiserede mere og mere, dels fordi det, som det fremførte, i hvert fald overregulerede, unødt kvistofforbruget, eller retuserede unødt steder, hvor det måske ikke var nødvendigt, fordi det andet ikke blev udvasket så meget, eller at det i hvert fald så befjernede udmiljøet inden det gjorde skade på vandmiljøet, men det måske andre steder virkeligheden ikke blev regulerede godt nok, så vi stadig havde forstået om i lydskadelig kvistoftab. Det førte sig til, at Natur- og landmålskommissionen, i midten af det her årtid, foreslå en mere målretteregulering, hvor man skulle landbrugte genbrugte økonomisk optimale gødningsmangler, og så sætte særlig ind med en regulering af kvistoftabet, det er, hvor der virkelig var behov for det, det kunne både være med virkemedler på marken, og det kunne være virkemedler, som skulle fange det kvistof, der i ørden måtte blive udvasket fra bestemtet jord, inden derude i vandmiljøet. Og med den nye regering fra 2015, så blev der så i gang, stadig et lovforbrænde arbejde, som skulle prøve at se, hvordan kunne man udmønne de, der tiltager målretteregulering, og den fik sig arbejdstiden i en fødvare lambusparken, og i den forbindelse med universitetet her, så det, der om at foretage konsekvensberejninger, er en sådan målretteregulering, forskellige virkemedler, og bygget ovenpå, at man venter tilbage til økonomisk og optimale gødningsmangler. Og der brugte vi så en LIS-4-modell, og den havde været på det tidspunkt allerede brugt flere år før, blandt til mitvejsevaluering af VMP3, og var den seneste skud på stammen af den udvikling af modeller på kvæstof, udvastning og på landsplan, som vi har udviklet. Og vi står selvfølgelig ved, at den rødgænger, den har spillet en stor rolle i de politiske vurderinger, af om målretteregulering var en miljømæssig farbøj vej. Og derfor er der også fuldstændig rimelig, at forskellige interessanter stiller kritiske spørgsmål til vores rødgævning. Herunder kritiserer modellen, brug natten og så videre, og der er vi taget meget alvorligt, og der er også derfor, at vi er her i dag. Vi har som sagt ind til nu ikke fundet, at den kritik, der har fremført ind til nu, har givet anledning til, at vi ikke kan stå ved vores rødgævning. Det vil vi gerne forklare nærmere, og vi vil også gerne lytte til kritikken, og der har kommet en opdaterer version af kritikken, jeg tror den er trygt og ligger hernede bagved. Og så må vi se, hvor dagene i dag bager hen. Vi har bygget dagen op på den måde, at vi starter med, at nogle folk skal forklare noget mere grundlæggende om, hvordan vi ser det her område, kvesterudvastningen, marginaludvastningen, hvad har vi at forsøge, og data osv. Som modellerne bygger på. Det kommer formiddagen til at gå med, og så umiddelbart efter frokost, så drejer indlæggende sig mere specifikt om modellen, modeller Nø, NS34 og den kommende NS5, og det her kritikerne kommer på banen også, og vi har på dagens anmående givet dem lidt mere tid, end de fleste af vores egne oplæg for, og det er jo det mange, der er bra. Men stadigvæk vil jeg sige, at vi vil forsøge at holde en ret stram kan danse, fordi det, der virkelig er vigtig, er, at vi får tid til en debat til allersist. Og hvis nogen af os skulle have stadig had det allerførste program, så vil jeg sige, at vi har endret på den måde, at når vi starter paneldebatten, så får paneldetagerne ikke ordet igen, fordi så tænker vi, så er der så mange brændende spørgsmål fra Sadeln, at vi går direkte til det. Så hvis I føler, at de under de engle sessioner ikke får tid, lejlighed nok til, og går i dybden med spørgsmål eller kritik til indlæggende, så skriver jeg dem indenned, så regner jeg med, der bliver tid til slut. Til sidst skal jeg så sige, at vi har inviteret en uravhæng i urstyret, nemlig journalist Janne Vriksen fra Københavns Universitets, til at styreslages gang, og sikrer, at tiden til spørgsmål og debat og kritik bliver delt færre og ovenligt, så alle går herfra og føler, at det har været en god dialog, en god daglig debat. Og det er så det sidste, at vi lægger altså herop til en meget faglig debat, hvor vi forvent alle de sten, der er. Kritik, spørgsmål, forklaring og så videre, men vi bruger ønsket altså ikke, og jeg tror, det kan jeg rile i fyldt dagen, og derfor ønsker vi altså ikke at bruge den til en debat om processen. Hvem der har sagt, hvad, hvornår, de sidste måneder, og hvad der har foregået på universitetet, så videre. Det har vi beskrevet også. Det har forskerne beskrevet i forskellige indlægge, og det er altså ikke den her dag, men det siger en og en, fordi jeg er sikker på, at det faglige, det kan rile i fyldt dagen, og det har jeg ikke lyst til, at vi ikke får maximeter. Så med de ord vil jeg give ordet til dig, Janne. Tak for det. Tak for det, ja. Og min rolle er også at få styret igennem dagen, og sikre også, at dem, der har spørgsmål til oplæggene, i kommer igennem med jer spørgsmål. Det er sådan, at vi tager de første par spørgsmål, eller de første par oplæg, back to back, og så har vi sat det kvarteret af til oplæggende spørgsmål. Så marker til mig, vi har også en mikrofon, der vil vandre rundt, og når I stiller spørgsmål, så får alle skyld, at det er en rigtig god idé. Jeg vil bedre om, at I siger, jeg er snarvende, og hvor I kommer fra, så vi ved, hvem der taler. Det er altid rigtig godt for debatten.