 Omna ska ni vara till det här seminariet mot 2030 är det hållbarhet som är den nya affären arrangerat av Stockholm Environment Institute, SI och världsnaturfonden VVF. Jag heter Mia Odabas och jag är ekonomi, journalist och moderator och det är jag som ska guida oss genom de här närmaste tre timmarna som vi ska spendera tillsammans på det här otroligt aktuella och väldigt spännande och intressanta temat. Mycket välkomna vill jag också säga till er som följer oss via live-sändningen. Ni kan vara med och tvittra och det kan förstås också ni som sitter här i lokalen gör. Vi kör på hashtaggen mot 2030. Hashtag mot 2030 så var gärna med och diskutera där. Jag har redan sett att det är stort intresse där lite frågor innan vi ens har börjat. Det tycker jag tyder på ett bra samtalsklimot. Vi kommer att få höra väldigt mycket spännande saker den här förmiddagen och ni ska också få vara med såklart och ställa frågor och till och med diskutera framåt slutet av den här förmiddagen. FN har satt upp 17 hållbarhetsmål för drygt ett år sedan, ett och ett halvt år sedan är det snart. Agenda 2030 kallas det för regeringar, världen över har nu tagit tag i de här målen och använder dem för att sätta upp policies och styrmedel. De här målen är ju även ytterst relevanta för näringslivet och det är många bolag som inte bara har börjat fundera, utan också göra en hel del för och vara med och uppfylla de här hållbarhetsmålen. De har haft ett och ett halvt år på sig, de har tänkt lite grann, de har gjort lite i alla fall och vi ska prata idag om de har gjort tillräckligt. Harisavtalet har ju nämligen ambitionen att vi ska begränsa den globala uppvärmningen till helst en och en halv grad om vi får riktigt som vi vill. Det är ratificerat det här avtalet av två tredje delar av parterna, men om man tittar på de frivilliga åtagandena så kommer inte det räcka alls till en och en halv grad. Det räcker till 2,7 grader som det ser ut i dagsläget och det finns heller inga bindande nationella utsläppsmål i det här avtalet. Så det återstår ändå en hel del. I Sverige har de ungefär varit fjärde storbolag, räckt upp handen och visat en slags intresse för att vara med och begränsa sina utsläppsmål på den här resan. Några färre har gjort någonting ännu mer konkret och det ska vi prata om idag. Vi ska prata om näringslivets roll i den här agendan. Vad kan näringslivet göra? Vad görs? Vilka modeller och verktyg kan man använda sig av och hur kan man få in hållbarhet i sin affär? Är företagen tillräckligt ambitiösa eller krävs det mer? Spännande talare här idag. Vi kommer att börja med ett antal presentationer. Om ni har frågor så vifta bara så ska jag se till att vi plockar in det vartefter. Mot slutet ska ni få en lite längre stund, diskutera de här frågorna i lite spontant formerade smågrupper och då tar vi sen med oss era reflektioner upp till panelen som kommer alldeles på slutet. Så ska vi prata med en minister också. Vi har en hel del att göra den här förmiddagen. Det är helt enkelt bäst att vi börjar. Så vill jag välkomna upp på scenen. Han som är vd för en av de mest inflytelserika Environment Policy Thinktanks faktiskt fick pris alldeles nyligen. Välkommen Johan Schöna vd för sig. Tack Mia! Jättetrevligt att vara här och få inleda den här spännande dagen som ju ska handla väldigt mycket om huruvida Agenda 2030 är bra för framtidens affärer. Jag tycker att frågan är alldeles förvakt ställt. Det finns inget val helt enkelt. Agenda 2030 är framtiden och man måste förhålla sig till den om man vill driva affärer i framtiden 2030. Att vi lever i en helt ny värld är ingen tvekar om. Det räcker ju bara att gå till NASA som by the way nu har släppt väldigt mycket av sin forskning öppet för alla att använda bara det visar ju på framåttänkande. Om man tittar på deras bilder på jorden nattbilder så ser vi ju att det är människa som prägar den här planeten. Vi har liksom inget val när det gäller förvaltning om vi ska hantera den framtidsutmaningar som vi har. Det som är så viktigt i det här är ju att vi har olika visioner. Idag står vi i en brytpunkt. Om vi tänker Trump på ena sidan så kanske vi tänker på den bilden till vänster där kanske. Det här är framtidsbilden som många just nu kanske har. Vi går mot en allt osäkra framtid och precis som Mia sa när vi tittar på klimatavtal och alla de fina avtal vi har så räcker inte utan vi är kanske fortfarande på väg dit. Samtidigt så vet vi att det är dit vi vill och det finns ju goda möjligheter att nå dit för första gången. Om vi tar på allvar de frågor vi står inför och ser möjligheterna med utveckling i stället. Vi som kommer från den delen av världen som jag representerar miljösidan kanske i första hand. Vi älskar ju de här bilderna. Vi tror ju att visa på katastrofer är någonting som får människor att agera. Är det så när ni vaknar på morgonen är det första ni gör det att vilja se en bild på en naturkatastrof. Där satt den. Nu tänker jag jobba stenhårt för att rädda världen eller är det så att vi i stället måste tänka i helt andra och nya vanor. Så här stod du på köp och samt möte 2009 och nu kommer jag till det här med ledarskap och ändra de absolut viktigaste punkterna när det handlar om ledarskap. Det handlar inte bara om nya affärer idag utan näringslivet och många andra måste ta ett mycket större ansvar också för de politiska processerna och driva på. För vi gick ifrån den här situationen en klassisk bild från Köpenhamn 2009 när avtalet höll på att spricka till 2015 precis som Mia sade att vi plötsligt fick ett mårbart avtal som trots sina brister är helt fantastiskt till matavtalet hållbarhetsavtalet i september samma år helt unikt och nytänkande. En av de absolut viktigaste sakerna i det här var just den drivkraft jag hade sett under bara de sex åren som är i mellan Köpenhamns mötet och mötna i Paris och New York. En drivklass som gjorde att vi helt har transformerat nyckelsektorer åtminstone börjat resan att transformera nyckelsektorer som är helt avgörande för att vi ska klara av de här utmaningarna energisektorn till exempel men även andra sektorer som på ett helt annat sätt än tidigare tänker framåt vad måste vi ha för lösningar för den hållbara energiförsörjningen i framtiden och som dessutom då hjälper klimatet. Det är väldigt spännande att visa den här kurvan över utvecklingen av priset på solenergi från 20 9. Den här kurvan är från 20 9 fram till 2015. Det här är en ledar roll. Det här är ett sätt att driva på utvecklingen och för att man ska kunna få en sådan utveckling så krävs det ju ledarskap från de som utvecklar teknologi ledarskap från de som ska använda men också politiskt ledarskap till exempel energi vänder i Tyskland som drev på en transformation i energisektorn. 20 9 är där uppe. Världsledare vågar inte fatta beslut om ett radikat klimatavtal. 2015 är där nere och vi får ett stark klimatavtal och det här är en av orsakna bakom det. Men det andra är ju också just det faktum att nya aktörer trädde fram och det var fascinerande att vara i Paris 2015 och lyssna på alla de näringslivs initiativ som presenterades där rätt mycket ord fortfarande. Vi ska och vi ska bidra och vi ska göra det och vi är tusen företag och vi är bäst en del handling krävs fortfarande med många och många städer som också trädde fram och så. Vi ska bli hundra procent förnybara 2030. Det kanske är versioner. Det kanske fortfarande är utmaningar som man inte riktigt förstår hur man ska hantera men det handlar om att driva utvecklingen framåt och det är precis lika viktigt tror jag egentligen så om att sedan jobba med de tekniska lösningar och så vidare. Den här goda kraften visionen viktigare än någonsin som genererar de här nya affärsredena oavsett om en del av de kanske blir på marginalen eller faktiskt transformativa allt från Lonegarteråber till en svensk stålsektor som har vågat ta väldigt vågade steg framåt och sagt att de ska vara fossilfria 2050 otänkbart bara för några år sedan men även till exempel inom transporter bygger och så vidare och det som är intressant är ju att vi ser mer och mer nu i dag också att det blir krav på att titta på riktigt svåra frågor kring förvaltning också till exempel inom näringslivet och att man kan se att företag som inte har koll på sina sin förvaltning vilket inkluderar ju naturligt exempel leverantörs heder och sådant. De står inför risker och det är många som börjar trycka på det här och det här kan leda till ganska stora förändringar i synsättet kring hur näringslivet måste jobba och det andra som också varit en positiv förändring är att man istället ser möjligheter investeringar. De enorma investeringar som vi har till exempel i infrastruktur över hela världen är en möjlighet men också en risk om vi inte får dem rätt. I dag vi investerar och bygger morgon dagens samhälle för 2050 får vi inte investeringar rätt nu så står vi inför enorma utmaningar. Vi når resultat de senaste tre åren så har utsläppen av koldioxid inte ökat. Det här är inte så många som känner till det men de senaste tre åren har vi planat ut kurvan trots den globalt växande ekonomi. Det här är fantastisk utveckling. Vi har inte böjten men vi är absolut på rätt väg och det visar att det ger resultat. Alla har bidragit till det här men vi har också nya problem. Vi kan se diskussion om det kommer upp det här i Kobolt och ska man ta ledarskap i den här frågan och lägga på hela agenda 2030. Då räcker inte att lösa klimatkrisen genom att skapa helt nya problem framför allt i andra delar av världen. Man måste också våga advertera de nya problem som kommer upp för en komplex fråga det här. Man kan ju naturligtvis inte acceptera att vi istället exploaterar naturresurser på andra håll i världen billiga arbetskraft för att vi ska kunna ha flascha elbilar i Stockholm. Det är inte helt acceptabelt. Så visst finns det motståndare en del Västerut som tycker att det här med klimat kanske inte är så bra eller så viktigt men vi vet ju också även i Västerut. Om vi tar USA så finns det också väldigt starka krafter idag som verkar i rätt riktning och de finns inte minst inom näringslivet och Stockholm Sverige ska självklart lägga först och svensk näringsliv har ju allt att vinna på det. Så det var en kort introduktion. Här pratar vi lite. Johan du öppnar upp där precis på slutet du är ändå du kommer alltid in som den väldigt kunniga men också kritiska personen och du sa här också det är mycket ord i näringslivet och det är mycket löften och så där kan du ge några konkreta exempel på bolag som du tycker gör någonting. Det finns många bolag men jag tycker ibland att det kanske är mer intressant att lyfta just sektorer som försöker att driva frågor framåt. För jag tror att det bolag kan och ska naturligtvis försöka positionera sig i den här agendan precis som alla andra agendor men samtidigt ska man få till riktigt stora förändringar då det är viktigt att hela sektorer kommer fram. Energiesektorn är ju intressant på det sättet för att det är liksom en sektor som driver på utvecklingen. Jag lyfter ju stålindustrin som jag tycker är väldigt intressant som vi har jobbat med i många år där man börjar med en sektor som är rätt konservativ rätt stora motståndare och så plötsligt så kan man se att en mental förändring sker där man ser att vi är spets när det gäller kvalitet vi spets på en rad olika saker. Varför ska vi inte vara spets här också. När man ser görs sättet och funderar hur kan vi ändra hela vårt sätt att operera. Stålindustrin till exempel i Sverige tycker jag är intressant. Skogsindustrin också spännande där man ser sig själv som en del av lösningen direkt kopplat till affärsidéerna. Men sen tycker jag också uppvaknande finanssektor. Ingen tvekan om det Skandia ett bra exempel lena som har jobbat scenhårt med att få in de här mer sociala frågorna för de är tuffare ibland och få in i hållbarhet och visa på att det här är bra investeringar en sektor som driver på och sedan livsmedelsindustrin är jätte intressant samtal bara för några veckor sedan som organiseras av Ica där man tittar på hur kan vi minska matsvinnet och det är också en sektors fråga. Man visar att man har gemensamt intresse att ta ett ansvar för en stor fråga. Det finns många sådana exempel som jag tycker är väldigt bra skulle det kunna vara tips till näringslivet. För det står ju bolag för jag fick på Twitter här redan på morgonen. Hur ska bolag hantera den här agenda 20 30. Det är väldigt breda mål i många mål. Det är breda under grupper och hur ska man agera sektors vis. Jag tror att man ska försöka agera ganska mycket sektorsvita för att det är inget tvekan om och det kan vi se även när man lyssnar på många bolag i de här förhandlingarna så vidare att man kan komma ganska långt och man kan vara drivande om man ska vara drivande inom sin sektor men ska man få till en transformation i samhället verkligen förändra systemet. Det går tillbaka till donella med oss som principer om att inte vinna system. Det bästa viset är inte vinna system. Hon konstaterar att ska man verkligen förändra saker så måste man ju förändra ganska stor skala. Och då tror jag ändå att man har allt att vinna på att även få med sig hela sektorn även dem som är långt bakför annars finns det hela tiden här riskerna hamnar i priskonkurrens. Man kan inte våga inte riktigt ta de här sista stegen och det finns allt att vinna på det. Jag tror att fortfarande kan man vara konkurrenskraftig inom sin egen sektor genom att det ändå går längst. Man ska vara först i sektorn men man ska ta med sig de andra man ska försöka i alla fall ta med sig man. Jag tror att man har allt att vinna på det och det är ju en positiv. Jag tycker återigen med nu har vi jobbat vidare med storindustrin och det nästa steg de tar nu är att försöka fundera på hela deras begrepp som de har tagit fram samhällsnyttan att man ska generera samhällsnyttan och så har man kopplat det till de sjutton och ska koppla dem till de sjutton målen fundera på vad betyder då det är lite intressanta för att näringslivet tycker jag i Sverige fortfarande fast ganska mycket i miljötänkandet. Men jag börjar prata om att gå till svensk näringsliv och förklara ja men det är faktum att bolag betalar skatt eller det är faktum att ni anställer miljoner människor i Sverige det är ju hållbarhetsagendan det är ju inte något annat så att om man är lite smart med hur man diskuterar den här agendan så ser man ju att man bidrar i väldigt mycket till alla sjutton målen då kan man plötsligt se att det går upp i ett ljus och säga just det var bra. Jag har ändå hänt en del en stor diskussion på breddfronten här i samhällsnyttan till exempel i stålindustrin som du säger och i finanssektorn. Om man ändå börjat och prata om det stora små bolag ska vi säga något om det är klart att de stora bolagen är viktiga här men om man är lite bolag. Ja precis så det är ju mycket tuffare ofta för små bolag kanske att åtminstone positionera sig eller visa vad man gör samtidigt så är ju de små bolagen de största arbetsgivarna om man tar den samlade samlade sektorn. Jag tror att återigen som jag sa är det väldigt viktigt att få till en öppen transparent positiv samverkan mellan politik och bolag som till exempel Sida har också i deras Sveriges Lidersfors lösning och det är lika viktigt att man verkligen får till en samverkan mellan bolag och alla de leverantörsled som de har och jobbar långt tillbaka ofta säger man att vi kan bara jobba två år och så vidare. Men att verken tänker hela kedjor till exempel nationmålfrågan hur får man med sig hela sektorn bakåt. Där tror jag stora bolag har en viktig roll att spela också att hjälpa även de medelstora och småföretagen framåt i det här arbete. Så ett stora och småbolag tillsammans tillsammans med politiken och akademin är viktigt att samverkan är mer viktigare än någonsin och det handlar ju om att visa de krafter som just nu verkar mot satt håll att vi kan tillsammans driva utvecklingen i en riktning som är positiv för alla människor för där har vi mycket kvar att göra. Man ska inte sopa undan på politiken och säga det är folk som inte fattar oss vidare. Det är en lite elitistisk debatt fortfarande kring hållbarhetsfrågorna och att nå ut med diskussioner att faktiskt den här med den visionerna som jag visade i början det handlar väldigt mycket om det fortfarande därför att det är många människor som känner sig utanför de här frågorna och därför tycker jag åt det som Skandia gör och jobbar verkligen med de grupper som inte kanske känner att de är en del av den här utvecklingen framåt. Det är precis lika viktigt i hållbarhets. Du sa här inledningsvis att näringslivet behöver ta ännu större ansvar för politiska processer. Inte kanske och kanske ser fel ansvar för men de har ett väldigt stort ansvar att vara engagerad i politiska processer idag. Det som har så uppenbart i Köpenhamn det var att den gamla politik jag tycker för övrigt att köpenhamns mötet var otroligt lyckat. Fantastiskt bra. Jag är inte så mycket längre men jag var ensam i början. Men ibland är det så att om inte ett system fungerar det multilaterala för handlingssystemet vad gäller klimatförhandlingar fungerade inte. Det var en gammal värld man var uppdelad i lika fattiga länder och man var uppdelad i hela tiden uppdelad av man och då var det tvunget att få komma till totalt haveri och jag tror att andra kan känna igen det i sina organisationer att ibland är man så låst i strukturer att det krävs liksom att det går åt helvete för att man ska kunna få en förändring och det var köpenhamns mötet och det som triggade mycket där och som verkligen betydde någonting inte minst. Det var ju då att nya aktörer tvingades att gå in och säga även alltså den nationella politiken kan inte hantera själva men vi ser nu möjligheten. Vi måste gå in och visa att vi har verktygen via krafter och vi kan bidra ställer för att hela tiden vara emot antilobbister så blir man ju positiva lobbister att driva på utvecklingen framåt och det bottnar i hoppas jag och tror jag i att man faktiskt såg affärsmöjligheter. Transmarsion är ju superbra om man ska göra om allt i samhället massor av färgerna men det är ju så det säger nu att köpenhamns mötet kanske ändå var lyckat för det ledde till att Paris blev av. Det tog steg framåt är det så man ska se det som händer på andra sidan Atlanten nu för det är många som är oroade för just hållbarhetstänket och klimat. Ja det jag tror det jag tycker så här man får tyvärr får man väl säga att det är himla spännande just nu för det är liksom i USA så ser man ju att nu har det plötsligt blivit verkligen två krafter emot varandra. Det är liksom en politik som helt klart tillbaka och det kan man ju bara konstatera oavsett om han ibland säger vissa positiva saker men det är en bakhållande politik och han omges av en gammal bransch som ger honom stöd. Det var pinsamt att se bilindustrin hur de agerade i USA tycker jag. Fossilindustrin är så konstigt men det kan man ju förstå på något sätt men det finns en del andra också och sen finns ju en jättekraft i den nya industrin som visar att det finns faktiskt vägar framåt. Vi är inte alls beredda att backa delstater städer. Vi har kommit så långt den här utvecklingen. Andra leder som är på just nu är det en en kamp tycker jag mellan två krafter och i en sådan kamp ser det ännu viktigare att de positiva krafter vågar att stå upp och säga vi tror på framtiden framåt. Jag var tvungen till mig att jag måste börja stöd dricka Starbucks kaffe kaffe nu för att han är hans motståndare och sagt att man ska bojkotta dem är inte så fysius i Starbucks. Men vi är bara dricka. Då är vi inne på det som jag tänker att jag ändå ska avsluta med och fråga dig ledarskapet. Du pratade om ledarskapet också. Det är väldigt viktigt att våga vara lite obekväm och kasta järva beslut. Du sa till och med att ledarskapet är minst lika viktigt som tekniken. Den tekniska utvecklingen som ändå på något sätt pågår. Vad kan du ge några goda exempel på bra ledarskap i dag. Bra ledarskap i dag. Jag tycker att det finns väldigt mycket bra ledarskap i dag. Jag tror jag vill. Nej jag vill inte ge för mycket goda exempel för att plocka man ut någonting och inte andra ledarskap som genomsyrar en organisation tycker jag är jätteviktigt och det finns ju precis lika många liksom vd som går och pratar och tycker att det är viktigt som att sedan finns otroligt mycket medarbetare som visar ledarskap i sina respektive organisationer. Jag tror att det är det som är ledarskapet där man får hela sin organisation hela sitt bolag att jobba framåt. Det är gemensamma ledarskapet inte man ska inte fokusera för mycket på personer tycker jag. Då är viktiga därför att de kan ju föra ett budskap framåt men det händer inte så eller bakåt men det händer inte så mycket om man inte får med sig alla så att det finns i dag tycker jag många branscher företag som har lyckats med just det här att få in det i sin verksamhet och det tycker jag är riktigt ledarskap. Men jättekort bara exempel var i Colombia förra veckan och det jag tyckte var så otroligt spännande där vi träffade massor av organisationer och även näringsorganisationer vi ska öppna ett kontor där och det som var spännande var att när de presenterade Colombia var ju förgångare på hållbarhetsmålet och de presenterade sitt arbete då vävde de in hållbarhetsmålen alla sjutton mycket kring social hållbarhet in i hela sin presentation. Det var så här. Det här är vidare vidare och vi jobbar med hållbarheter och så visar man de här sjutton snyggt eller folk som står med mål utan de vävde in det i all presentation så att varenda slide visade hur den här delen kommer att se att de har kommit längre. Jag tror att de har en snabb utveckling. De konfronteras med mycket mer stora sociala problem i sina länder. När det gäller Colombia så är fredsprocessen en så viktig del så de förstår att ska de lyckas i sitt samhälle så måste de verkligen få med sig nu alla människor som känner att de är utanförings uppenbart där. Jag tror att vi kan lära oss någonting om det även i Sverige. Jag skulle verkligen vilja se hur man mycket mer i sina presentationer och inte bara då när man ska prata på sådana här konferenser utan generellt faktiskt när man är ute hoppade på de här fantastiska hållbarhetsmålen till sina corporate presentations integrerat då börjar bli spännande så att man lägger bas med sista bild i slutet från sjutton och säger att Colombia som har gått exempel. Det är precis det här vi ska prata om resten av dagen. Stort tack Johan. Du kommer tillbaka sen i panelen. Då har vi satt ribban högt från början inte bara pratar utan nu ska vi göra. Och nu letts change language and I'm going to present one of our international guests here today. We actually have to this man is has a PhD in artificial intelligence. He is a former tech entrepreneur and now he's CEO of something called future fit business benchmark which is an open source tool a concept that challenges and guides organisation to include sustainability in their business models. Welcome to the stage Jeff Kendall. So thank you very much to to WWF Stockholm Environment Institute and Scandia for inviting me here today. We have a very strong connection with Sweden actually although we're based in London because our work is based very closely on the work of the natural step. Hands up who's heard of the natural step. Wow you say that in any other country in the world there's nothing maybe one or two hands one of the best kept secrets in the sustainability profession. I'm not going to spend too much time setting the same because you did a fantastic job of that. But we've done some incredible things. This is Shanghai 30 years ago and Shanghai five years ago. 25 years difference in those two photos. So we can we can change the world around us but our impacts not always predictable. Anyone shout out who knows what that is. I guess it's a bird's nest found on a roof of a building in Tokyo made out of coat hangars because the crows couldn't find enough twigs and had learned that they could steal coat hangars instead. So it's ingenious but quite depressing. What about this one. Anyone guess what that is. It's OK. So it's a honeycomb from a beehive. But when the farmers the beekeepers rather took this out of the hive in South France a few years ago. They couldn't understand why there's all these blues and greens and reds and so on until they followed the bees and found them going to the waste behind an M&M's factory because it was a much easier source of sugar for them and go round flowers. So if you're five years old maybe you want to spread that on your toast in the morning but most people don't. So the harvest was ruined. So we are impact isn't always predictable in any way. You've seen plenty of photos like this Johan was showing some as well. That's just the stomach contents of one Albatross chick. This looks like it was taken a hundred years ago. But actually it was last year in in Beijing. Look at those smokestacks just nuts. The disparity between the people that have lots and people that don't is just incredible. Why everyone needs a swimming pool on the balcony. I don't know. Of course these things are all interconnected so we have the massive refugee crisis in Europe and what often goes unsaid is that a lot of the pressure in Syria that led to the problems we've got today. Not all of it but a big factor was failed harvest due to more extreme weather events. Two years in a row which meant there was mass migration to the cities of the coast where the infrastructure couldn't sustain the incoming population. So that was part of the pressure cooker that has resulted in this stuff. So these environmental and social issues are all heavily interconnected. If you look at all of these graphs the numbers here red ones you can't quite see that's 1950. So we're really both hitting planetary boundaries exceeding them in some cases and use of resources and so forth is going through the roof and we're on a finite planet. We have to live within its carrying capacity if we're to ever reach the state of sustainability. So we've got to rethink how we do business and to do that we need to rethink how we value business. So Johan one of the few things I understood from his talk was you mentioned Donella Meadows report how to intervene in a system. Everyone homework today when you leave this conference is to go and read that. It's only about 10 pages long and it is absolutely fantastic for anyone who's seeking to understand where they can have influence whether it's within their own business or globally. And the thing is our entire economic system is focused on GDP as the measure of good growth value. And we do need a system that pursues increased prosperity but we need to redefine what we mean by value. And it used to be that we all talked about shareholder value where businesses could legitimately focus on financial returns at the expense of everything else. And actually it was good business sense to externalize every environmental and social cost you could and privatise the gains. More recently the last 15 years or so we've had the notion of the triple bottom line. One of our advisors John Elkington came up with that phrase. More recently it kind of evolved into the idea of creating shared value. It's a nice idea. It kind of sounds a bit like shareholder value but nicer so you can see why it resonates with CEOs. But the typical framing of the triple bottom line is these slightly overlapping circles which is unhelpful. Because if you're not really understanding it in depth it looks like a lot of business exists independently of society in the environment. And often the shared value framing is used either to justify or at least focus on the good bits by ignoring the bad bits. And what we need is to rethink things in systems terms. So we talk in terms of system value which is that businesses addressing societal issues in a holistic way so that it's not hindering progress to a flourishing future elsewhere. Doesn't matter how great your products are and how good a story you can tell about how environmentally efficient they are. If the only way you can bring them to market profitably is by using child labour in your supply chain for example. So we need to look at this holistically and that's what the future business benchmark so it's out to do. Typically we think of sustainability performance and most companies report their sustainability performance backwards looking. Here's what we've done rather than focusing on where we need to be and setting goals and targets around that. And we're going to hear from Dell shortly. The only other talk today that I will understand where they have actually one of the first companies to set targets around greenhouse gas emissions. Do their fair share to keep us within the global carbon budget which is great. But there are plenty of other things companies need to do to be sure that they're in no way undermining progress to a sustainable future. So we have to focus on the future not what we've done. I don't care how well you did last year. How far have you got to go until you're doing no harm. That's the important thing. And the only way you can define that is based on best available science or understanding of what it's going to take. To to make society sustainable. The third thing about this is we wanted this to be a useful tool. It doesn't matter how kind of technically good something is if people don't want to use it and don't actually find it useful. And it's free to use. We're a nonprofit based in the UK and everything we do we create and publish as a public good. So we start with a definition that sorry I'm not looking at my phone because I'm checking my Twitter feed. It's because I've been told I've got exactly 10 minutes to speak. So we start with a clear definition that future fit business is one that creates value while in no way undermining and ideally increasing the possibility humans and other life forever. I'm happy to share the slides afterwards if anyone wants. How do you turn that into reality. Well this is where the natural step stuff comes in fantastic work that was kicked off about 28 years ago by one of your fellow Swedes Karl Henrik Robert. To actually define what are the system conditions within which society would need to operate to ensure this possibility that humans and other life could flourish forever. It's not about utopia. It's just ensuring the possibility that that can happen. These system conditions are at the core of that. Originally there were four about six or seven years ago. They started work on unpacking what the social system condition meant. Which is the second one that is actually been broken down into five system conditions now which are much more actionable for business. Even so put this in front of the typical CEO. And she's not really going to know what does that mean for me as a business. How do I ensure I meet this threshold. So that's where the benchmark comes in. So what we've done is we've taken that as a starting point through a consultation process with experts and the general public over a three year period. We turned it into a set of what we call break even goals. So collectively these 21 goals define the break even point for business on the environmental and social dimensions of the triple bottom line. We will have the term triple bottom line. But really if you think about it we only know what break even looks like on the financial one. You have to make as much money as you spend or you're not going to last very long. We've defined the equivalent for the environmental and social bottom lines so we can understand exactly how much companies need to do before they're causing no harm. And we can also identify the companies which are having a positive contribution to society. So the first release came out in May of last year. You can download it and use it now for free which sets out these 21 goals as just three examples that help you measure progress towards this break even point. So provides a north star for business when it comes to sustainability and add a set of indicators measuring progress towards them. And we've designed it to be as simple as possible for companies to use and and at the highest level you can just measure all of these things as a simple percentage terms of where you need to be. That's great and it's really important but it doesn't tell the full story because a lot of companies are actually doing a lot of good in the world. So the second release which is scheduled for this September and we're working on now. Also measures all of the positive ways a company can create system value by accelerating the future fitness of the system as a whole through its interactions with others. Whether it's enabling its customers to become future fit or working with its suppliers to do so and so forth. So I'm running out of time so very quickly. Two quick use cases how you can start using this today. Well the SDGs we're going to hear a bit more about the SDGs today the Sustainable Development Goals. It's fantastic that we have this agenda 2030 to say what we need to aim for by then 17 targets 17 goals 169 targets. It's not company specific. It's actually quite hard if you're a company to look down this list and think well what do we do about this and the danger is and we've seen this already. Some companies have gone out and looked down this list of targets and thought oh we can say something good about that one and that one and that one excellent. We've got an SDG strategy. Let's go back to business as usual because we dealt with that one which is really missing the point. What we've done is we've mapped the future fit break even point to the SDGs and you can look at all this online and see how they interact to basically say if you're not pursuing this break even point. Here's how you might be unintentionally undermining progress elsewhere. So if you're relying on a supplier who uses a very water intensive production process and they're in a water stress region. You are actively contributing to the water stress challenges of the communities in that region under mining progress even though you might not intentionally be doing so. This is something that you're mutually accountable for. Second use case. Very simple. I mentioned that we have these 21 break even goals. We have what we call a workshop in a box where you can print these out postcards download from our website. It's not quite on the website yet. So if anyone really wants this quickly come and see me afterwards otherwise it'll be up in a few weeks and basically you can just go through these goals and run your own workshop. We have facilitation guide and stuff and the reason for this is that typically when we've done this with companies, some goals don't really apply based on the company's business model. Most goals people look at you and say, well, that's going to take years and a lot of time and effort and management will. Well, yeah, of course it is. The economy is unsustainable. We all need to do a lot to change that. But typically two or three goals people look at and think that's impossible. No way we can get there. And what they mean is that's impossible within the context of our current business model. That's the conversation they need to be having. How can we overcome those things that look impossible by rethinking our overall business model. So they're to use cases just to last points. The first is that typically the way we look at sustainability performance and measure so called environmental social governance, ESG performance in companies is through this idea of ratings. Like things like Dow Jones sustainability rating and good guide and so on. And all these things are flawed in two ways. They look at current best practice versus tomorrow's required practice as defined by science. So you end up with distorted views like an oil company being rated as 87 percent sustainable because it's compared with other oil companies, which is nuts. The second thing is that companies, the way that these companies are scored is they have to spend hundreds of hours filling in questionnaires to send them off. To a writer, who then tells them how sustainable they are, and they get no value out of this, nothing actionable. So the whole point of this being an open source tool, which companies use themselves is that this is actually a valuable tool to guide decisions around innovation within your business. Only if and when you wish to publish this information for others to see investors and consumers and so on. Do you then need to get in an independent assurer to check that you've applied the framework in the right way. Grant Thornton, world six biggest accounting and assurance firm, is building that assurance process for us. These are some of the other companies we're working with on the journey to future fitness who are helping us. You'll notice there are no Swedish companies there. There are lots of companies that have downloaded this thing and are using it. We don't require them to let us know. These are the companies we work very closely with as learning partners to refine the benchmark and make sure it works across all sectors. Så if there's anyone in the room that thinks this might be of relevance to them, please get in touch and I'm going to skip the summary. Now we'll take a couple of questions. Also, if you have questions, I'll let you ask a couple of questions. You say no Swedish companies yet. What would be your dream partner in Sweden? No, that would be telling. We've spoken to a couple. Så vi. Vi var så att 10-year vision. Is that every company in the world is reporting on their extra financial performance. It with as much with as concisely as credibly and as comparably as they do with their financial data. 10 years in 10 years that's moving pretty quickly. We have to we have to. I mean, we decided with this whole approach that we have to take a real startup mentality here. We know release one of the benchmark isn't perfect. We know it's good enough to be useful and usable. I spent 20 years in the tech sector and the way you get a product to market is you make it useful and usable. Get people wanting to use it and then they'll tell you what's wrong with it and help you improve it. And we have to do the same here. Some of the global standards bodies and things go through free consultation processes just to define what sustainability report should look like. We haven't got time for this. So you have to work fast companies have to work fast and you're talking about it's actually about changing the business models. Where would you see? Where do you see the most progress in what sectors of business life? Where do I see the most progress? I think the most progress is around clean energy and clean technologies and energy or at least the most promise around energy storage. I think that's going to be massive. We saw some of your hands graphs around the cost of solar and stuff. Once you get the energy storage ramped up and you see Tesla investing heavily in the Gigafactory to hugely ramp up production of lithium ion batteries. I think then suddenly all these investors who have assets in oil, coal, gas, even gas, which is supposedly clean and is cleaner than coal. But it's all relative. Those assets are going to be more or less worthless. Sprandesats. Ja, of course, the transition is really hard because all of that infrastructure is based on liquid hydrocarbons. But the more that our infrastructure changes to an electron pathway versus a hydrocarb pathway, the quicker it will be a kind of. It's just a vicious cycle, but it's a virtuous cycle, virtuous cycle and replacing that. And it's really interesting to see that Shell in the UK yesterday announced that it's going to install battery charges at all of its petrol stations. That's really interesting. So questions for Jeff. Yes, please take a microphone and do present yourself very briefly as well. Good morning, everyone. I'm Marlin from Save the Children. The most rewarding and interesting presentation. Thank you. You said we must rethink how we do business and how we value the shareholders value. My question relates to children's rights. We at Save work hard to inspire companies to see their impact, the direct and indirect impact through their business operations on children. I was just wondering, have you embarked on adding that component to your value mechanism? Otherwise, let's well decide to make it. Progress toward a sustainable future. The break even goals is 21 of them, 11 of them are social. There's reference in there for example to child labour and stuff like that fair employment terms, paying a living wage so that employees can afford good education and health care for their children. So it is kind of baked in, but I would love to get your feedback on whether there's still room for improvement. So to leave us with some kind of advice. If you sit here now in this room or if you're looking at the live feed and you got this sense of urgency, where is a good way to start? What's a good way to start with this? Atfuturefitbusiness.org. And then you give Jeff all your feedback about how his tool is working in reality. So yeah, so the thing is we know what we've done isn't perfect, but we've had enough feedback from global companies, from academics and others. We've said this is this is fantastic. It's exactly what's needed and we want to help you refine it. I think we've been really lucky that we took the approach from day one. This has to be free to use. I spent 20 years in the tech sector and what completely changed the tech sector was the shift to open source and open standards. And things just give away IP that is pre competitive so that everyone can accelerate their progress. And that's what we need in the sustainability space. This is a pre competitive issue. So download the benchmark. Let us know what you think. Get in touch with us. We try and respond to everything. We've got a concept paper coming out next week on what creating system value really means and how it's anchored in the work of the natural step. And we'd love to get feedback on that as well. And you only have 10 years to conquer the world. Yeah, we got to do it in 10 years. Thank you very much, Jeff Kendall. Moving on to a company who has really done a lot of work on this issue. Dell is working with science based targets. And Louise is going to tell you how they do it and what science based targets is. So Louise Koch, who is Corporate Sustainability Lead for Europe, Middle East and Africa at Dell. Welcome should be on. Yes, good. So thank you for the opportunity to come here today and speak on behalf of Dell. I am usually based in Copenhagen. So thank you for the kind words Johan about the cup 15. I was actually not in Copenhagen in 2009. I was in Kenya working with the solar based water projects for a company called Grand Fuzz. And I didn't need to be in Copenhagen to hear about climate change because the Masai people and the rural farmers. They were telling me about how the weather patterns were changing, how the rain wasn't coming in the right in the seasons. It used to and I was too little, it was too much. So 2009 climate changes were very real also in Kenya. More today. So, but that is not what that is partly what we're going to talk about today, because I have been asked to share Dell's work on the science based targets. And actually we were amongst the first companies to be out there in the world with the science based targets in 2015. But actually we had the targets before then we had them back in 2013. So this is what I'm going to share with you today, very specifically focusing on that part of the piece of the picture. Good. So first of all definition of science based targets. What are we talking about here? And it is targets adopted by companies. So it's a company focused framework to reduce carbon emissions enough to stay below the two degree Celsius increase of temperature. So basically you can read the definition in short. It is this is what you need to do as a company if you want to do your part in reaching the Paris agreement and keep temperatures below the two degrees Celsius maximum. And you know all know that we're not quite there yet in terms of the global scale. So science based targets is is one piece of what we do, but target based sustainability is how we do things in Dell back in 2013. We launched our 2020 legacy of good plan, which hit 21 goals, very specific goals across social environmental. And and in that sense, also business focused, but social and environmental goals across our supply chain, our own operations, but also our supply chain and also how we work in relation to our customers, the energy efficiency of our products being one of these. So so so so our science based targets, our climate targets amongst these 21 goals. And actually, we have an overall goal of creating 10 times net positive value for society. So I don't know how many of you are familiar with the net positive value framework. Yeah, this is a good this is good crowd and not many people again know about the net positive value, but this is basically to say. Also, STF is talking about less bad is not is not an option. It has to be. How can we as a company be regenerative? How can you contribute to to the positive future? So so we're working with that as well. And our goal is to create 10 times more positive impact for the world. So a handprint that is 10 times more than the footprint of producing and using our technologies. Så, and this whole legacy good plan came out of a process in 2011, where we were looking at reassessing. OK, at that time, Del was working with sustainability goals as well, but more in silos and not with with an overall strategic framework. So so this became the legacy of good plan and really looking at the materiality assessment of what is important. Why do we have a negative impact? What is important in relation to our business? Så det kunde 500 goals, but we had to think 21 is still quite, quite many. Så the environmental goals, we have 12 environmental goals, and you see them up here. So one is to reduce greenhouse gas emissions from our facility and logistics operations by 50 percent. So that's our scope one goal in terms of climate. And another one is to reduce the energy intensity of our portfolio by 80 percent. Because our assessment showed that that where we had the big impact was actually not from our direct emissions. Because we do not have. We have a bit of production, but most of the production is from suppliers. So that's not within our direct scope. So so our largest emission was in scope three in terms of the energy consumption of our products. And by the way, we also working on the energy consumption with our suppliers to have them work with the energy production plants. So so these were the goals and then I've just highlighted this one because I'm very proud to say that this year just last year. We have actually just reached our 2020 goal in terms of the amount of recycled material in our products. So so that's a that's a hooray for that one down and on track to meet the others as well. So this is our timeline. So so we started out 2011 to reset del strategy here on sustainability and and developing the legacy of good goals, which we announced in 2013. So this is when we actually came out with also with our carbon emission energy reduction goals. And then of course we had the whole road to Paris movement and the science based targets really coming in and taking a position and offering a framework. That really tells you as a company also. So when is it? When is it good enough? And I think that is one of the challenges often when we look at sustainability goals often is relative in terms of percentiates. Better improvements from last year or whatever. But these absolute sustainability goals, when it is enough, when are you actually at the benchmark? When are you on the positive side? So so we thought, hey, yeah, that's a good idea to actually have that measured. And let's see if our existing goals can be approved according to the science based target framework or whether we need to adjust them. So we work with the science based target group and actually the goals that we had and the methodology that we use to get there was approved that this is a science based target. So so disclaimer, we actually came in backwards. We did not use the official science based targets process, but but our goals, the outcome. And I think that's what is most important is the actual science based target goals here. And now what's what's coming up in the future? Of course, these goals are going to be the count until 2020. I actually just came from from strategy sessions in the global team in Austin last week. And we already started to talk about, of course, what's what's going to be next after 2020. And and I can say that our next framework, our next timeline is going to be 2030. So we are starting up now to see starting up that process. And of course, the sustainable development goals will also be a part of the whole 2030 exercise. So that's a little bit of a pre pre launch here. So this is our targets and our progress so far. And actually these numbers by now a year old because financial year 2016 ended one year ago in February 16. Så att det här har varit 21.8 procent. I don't have the actual new percentage. We'll get that out in June, so but almost halfway there. And in terms of the energy intensity of our products, where our goal is to reduce by by 80 percent. So increasing energy efficiency. We are also more than halfway there with 43 percent of energy reduction. And this is really so one thing is the energy use of of products hardware like computers or like servers or or monitors. What we also seeing as an IT company that digitalization, virtualization, big data, internet of things. The whole digital transformation that we're living in right now is contributing to to an energy efficiency that's much higher than what you could actually do with the hardware. So so that's a huge potential here in terms of the digital transformation, also driving smarter cities, smarter buildings, smarter production, what have we. So what we're not that that part is difficult to measure, however, because that's a lot of proxies. When you get out, that's almost scope, scope for actually if there is a scope for, I'm not sure. So to round up, I promise to be a shorter time and then leave more time for questions and dialogue with you guys. A few challenges and a lot of benefits. So some of the challenges we have faced is well, collecting a coordinating data and I say you have to mean it. I mean, don't don't rush into science based targets unless you have the organization behind you, unless you have the data sets. And obviously if you don't have those data sets, then then work to make sure you have them. It is a substantial exercise, but what we have seen is that it really we had, we were working on it already. Obviously, and it does give a lot of value to have the actual data. Then in terms of product design and innovation, so energy efficiency is one, one goal for our engineers. But of course it can never compromise the product performance. So it's balancing that, I can say, putting in that balance, balance. And in that way it's also become an innovation driver, so that's also in the benefits. But I love engineers because when you give them a challenge, you know, it's not, it's never innovation out of the box out in the blue. Here is innovation into the box. It is keep the high performance, lower energy efficiency, design for recyclability, use no harmful substances and use recycled materials as much as you can. So this is the innovation space that we're giving our engineers and they love it. It's great. So, and last but not least, also balancing sensitive information with the transparent communication. We have a goal of being, we want to be very transparent and we are very transparent. But of course sometimes there is business sensitive information that we don't want to put out there. And one could be exactly how are we driving the energy efficiency of our products. Obviously we don't want our competitors to, on one hand we do like want them to also work with that, but obviously this is some business sensitive information. And a lot of benefits as well. We are showing our commitment to sustainability as a company, so not only having our own targets, but also have them approved as science based by an external and acknowledged organization or group of organizations. We have been getting a lot of attention and recognition as a sustainability leader because we were amongst the first 12 companies to have the science based targets. I know the number is now 216 who have signed 206 who companies worldwide who have signed up and I'm not quite sure as to the number of companies who actually have the targets today. We are creating energy savings for our customers, which is good for the planet, good for the customers and also of course means that the customers will go for our products when there are the highest on energy efficiency. Most of the time, this is actually one of the things I see when I'm speaking to our customers and say, okay, so if you look at the total cost of ownership here, you can actually save money by choosing more energy efficient product. And then quite often I hear, oh yes, but that's two different departments, so I'm in procurement of IT, but the energy cost is in the facility side, the operations in my company says the company that we're selling to all the public organization. So that's an invitation to companies and organizations to really combine those two sets of data and financial streams. Yes, we're driving innovation. As I said, this is also when you hear Michael Dell talk about sustainability, this is one of the things that he's also pushing to the engineers. And last but not least, not only the science-based targets, but our overall commitment to sustainability is also of course contributing to showing that Dell is a good workplace and that is needed also to attract the new generation of employees, the millennials. And I guess all of us here in the room today, we're kind of supreme millennials, right? So that's all from me in those short but hopefully efficient ten minutes. Thank you Louise, we give you warm hands on the stage. Let's start with your questions. What are your questions for Louise? Yes, you'll get a microphone. My name is Anya Epp, I'm from the Stockholm Chamber of Commerce. So Dell is a private company, right? So how do you think that you would be able to, that the company would be able to pursue as comprehensive of a sustainability agenda if you had to answer to shareholders and Wall Street? See that's a good question actually, we were also a listed company for around two years from 2011 to 2013, which was when we were doing the first sustainability strategy and putting out the legacy of good plan and then Michael Dell bought it back. No, it was not because of the sustainability, that was because he wanted to have again more, he realized. So Michael Dell bought it back to be able to have the long term thinking in terms of also where he wanted to take the company and investment in R&D and innovation. So it is a sustainability agenda, yes, so getting to that, so it is part of it and I see it in companies all around the world. If there is a very value based freedom to make the decisions yourself, then I think it helps definitely. Ja, anything else? Yes? Yes, it is. My name is Erika, consultant working to infuse sustainability or sustainable leadership in SMEs. I just wanted to know a little bit more. It's good to see that there is a substantial framework and very concrete with your examples you brought out here. Kan you also share a little bit about what you are pushing or influencing with your supply chain, which is obviously a big portion I guess of the work that needs to be done. Definitelt, so in terms of our whole supply chain we are working with the EICC, the Electronic Industry Citizenship Coalition, so that is a whole court of conduct including both the social and environmental and ethical areas. So we are working with 100% of our direct suppliers in our supply chain mostly from China in our auditing and collaboration program, so working with ILO workers rights and everything. That's a huge one. On the science based, on the carbon emissions and water emissions, again all our 100 large direct suppliers are required by us to do sustainability reporting based on the DRI and also to have energy emission reduction plans in place and also water management because we know that water is of course an issue also in China. So we are working with them and also requiring them to push on these demands to their suppliers and we are actually also auditing and working with suppliers down to tier 234 in our supply chain. So the whole chain is present. To conclude Louise, brief advice to those who is now very curious about how they could work with SBT? Yes, definitely. Go on the website, get more information. Also get buy-in from your management and buy-in would come both from the value of having what you can measure you can manage, so that's always a good argument with the management, but also the value of being a company that is forward thinking and part of the leadership in terms of sustainability. That is already now a competitive parameter and it will be even more in the future. That's a good example of the brave leadership that Johan was asking for in the beginning. Thank you very much Louise Koch. Vi radar upp goda exempel på järvledarskaparen. Nu byter vi tillbaka till svenska och ska träffa ytterligare ett bolag som är ett exempel på precis det här järvledarskapet. Skandia har ju under lång tid och på ett mycket prisbelönt sätt jobbat med hur man räknar på värdet av hållbarhet just för försäkringslösningar, hur man integrerar hållbarhet i sin affär helt enkelt. Och nu ska vi få höra mer om det. Välkommen Lena Hög som hållbarhetschefer på Skandia. Tack så mycket. Som ni först kom upp i näringslivet tycker jag var vi global kompakt som F finansierade och bjöd in näringslivet att börja titta på hållbarhetsfrågan på ett mer strukturerat sätt. Det här är ju ett sätt att kunna visa det lite övergripande egentligen hur affärsetikmässig eller ett eteter och arbetsbildkår strukturerat och utifrån vad man har störst relevans i sin verksamhet. Och så finns det ju en mängd underfråg och ju som vi pratat om det blir ett riskperspektiv. Det är ett sätt att ta sig an hållbarhetsfråga. Jag skulle säga i finansvärlden och hur de sista åren har tagits väldigt stor, skulle jag säga i den svenska finansvärlden så har vi sett en otroligt gemensamt kliv framåt. Jag skulle ändå våga på så att vi med några andra nationers finansbranscher är de som ligger bland de ledande. Jag tycker också lite symptomatiskt att vi har haft sida som organisation som också initiserat en dialog med just den branschen för man ser investera perspektiv. Så den här då, don't know harm. Första steg tycker jag FN tog när man gick ut med hållbarhetsmålen och sa att de här stora samhällsutmaningarna är så stora så vi måste alla vara med och aktivera oss. Det innebär inte bara stater och ideella organisationer utan också näringslivet. Och den stora förskjutningen som skedde faktiskt att man säger att utöver riskarbetet, hur är vi med och hittar lösningar på de stora samhällsutmaningarna, de stora problem som finns idag. Det är ju egentligen att nyttja näringslivet när näringslivet är som bäst. För det finns idag ingen organisationsform som har bevisat sig så väl i att kunna faktiskt identifiera problem i form av kunderlösningar. Så man också på ett effektivt sätt kan göra skalbar samma sätt som företag har kunnat ta just det grepp. Det handlar ju också om att man ska investera och man också ser att det är viktigt att näringslivet ska ha en ekonomisk hållbarhet. Det är så man får in också företag i att långsiktigt affärsaturgier utöver riskperspektivgör just när vi pratade här om att Shared Value har triggat många vdr. Jag tackar tusan för det, för jag pratar sig att hållbarhet inte är vid sidan om, det är en del av business. Jag kommer prata inte om alla dessa, det skulle man kunna göra. Skandia är ju i ett kundäkt livförsäkringsbolag med ungefär 600 miljarder kronor under förvaltning. Det innebär också att vi till exempel förvaltar i fastigheter och vårt fastighetsbolag tillhör bland Sveriges 3 största privata fastighetsbolag. Bara där kommer vi in i fastighetsbranschen, vi investerar i en mängd olika bolag, då har man ju nästan samtliga dessa frågor att fundera kring. Utifrån att ta en hållbarhet samtidigt ska vi maximera avkastningen. Det finns många frågor man skulle kunna ta upp, jag kommer fokusera på social hållbarhet och det vi gör. Vi försöker flytta fram positioner, forskning, utveckling och framför allt hur man värderar effekter kring social hållbarhet. Och koppla det till ett ekonomiskt värdeskapande. Jag ser att det är absolut nödvändigt att vi går ifrån den villfarisen att tro att social hållbarhet handlar om mjuka frågor. Det handlar faktiskt om någonting som många uppfattar som livshälsa, huvudmår här i samhället. Och med den inledningen skulle jag bara vilja att alla reser se upp nu och så vill jag att ni bara skakar loss lite grann. Och jag vill att ni rör på er alltså, det räcker inte med att man reser på oss, utan det är bara så att man kan vara hur få ni som helst och gärna upp så här. Okej, ni gör det? Ja, vad bra, och lite hopp, det såg jag här också. Skitbra! Sätt dig ner. Så passet så kan bara säga att det där tjänar ni 22 minuter på för stilla sittande minns. Stilla sittande är en av våra största riskvektorer idag. Ett stort samhällsproblem när Skandia grundades. Det var bränder, stadsbränder. Det här är Umeå dagen efter att staden brann ner i princip 8 procents blev hemlösa. Försäkringsperspektivet, oj, skicka, Försäkringsperspektivet innebär att man tänker på hur kan vi se till att investera förebyggande för att det här inte ska ske? Vad finns det för kunskap kring risker och utmaningar? Vilka metoder ger effekt? Att börja samverka med de som hade kunskap och de som också var det ideella sektorn i form av faktiskt brankåren som på den tiden var ideell var livsnödvändigt för att få businessen att funka. Samma logik funkar ju idag, om man tar Försäkringslogiken på en av de stora samhällsutmaningarna vi har, som är ohälsa. 2002 så var Sverige världens mest sjukskrivna folk. Det innebär att vi som hade försäkat människors ekonomi i form av vår hälsoförsäkring gick 2,6 miljarder kronorback på denna försäkring. Då kan man ju antingen försöka höja premerna för det har blivit dyrare och försäkra människors ekonomi vid ohälsa då folk blir. Eller så kan man tänka på hur får vi folk friska igen. Tittade på då det här ganska enkel modell. Ekonomi, livskvalitet, plussidan, minussidan, det här är tidsaxan, vi kan kalla den för livet. För vår del att titta på vilka sjuka, hur tusan får vi dem upp på banan igen? Hur blir de friska? Vi satsade, vi investerade 5 miljoner kronor. Vi lyckades stänga då kostnader för ungefär 200 miljoner kronor. Det här kändes ju som ett bra business case. Vårt lönsamt, både mänskligt och ekonomi, innan folk ens har hunnit likta risken på allvar och identifiera risken. Vår lösning var att vi började ge bort gratis förebyggande hälso tjänster. Prehab, koosning, stresshantering, etc. Allvar så ser du att det är inte bara mänskligt sånt, det är också ekonomiskt lönsamt att investera. Jag har lite spännande siffror här. Det här ger ju också en effekt. På 10 års tid har vi minskat sjukligheten hos våra kunder med 56 procent. Det är helt unika siffror. Det innebär att ungefär 80 procent att vi kunde sänka premierna för våra kunder eftersom vi kunde ägda upp till procent för våra kunder, men också då ekonomiskt. Det innebär också att 94 procent av våra kunder är tillbaka på jobbet igen efter att de har träffat oss och varit med i våra hälso tjänster. Det här i sig på risker, mäta effekter och också koppla ihop till ekonomiska värdeskapande tänker oss då Sverige och hela välfärdssystemet som en form av försäkringsmodell som det är faktiskt där. Så ser vi vad är de stora riskfaktorerna. Sykeska ohälsa har varit mycket det som vi har jobbat med i vår försäkring, men vi ser ju andra livsstilsfaktorer. Här har jag tagit fyra stycken. BMI, fettma, daglig rökning, fysisk inaktivitet och riskbruk av alkohol. Och för er som förmodligen känner till att rökning, det där är fruktansvärt ohälsosam. Jag kan säga att vi skrattat det lite grann när vi reser upp här och någon minut skakade loss. Det är livsviktigt. Vi ser att också vad konsekvenserna blir kopplat till de 14 olika sjukdomarna, de 14 vanligaste sjukdomarna som står för ungefär stroke, hjärtkärlsjukdomar, diabetes och cancer. Vi vet hur kopplingarna ser ut där, men det vill säga kan vi ändra de här riskfaktorerna och då ser det ut så här. Det här är Skandjas Friskvårdskalkulator. Det här har vi lagt ut på nätet för att också vara mer inspirera andra. Vi kan se att om Sverige minskar riskfaktorerna vad gäller just de här livsstilsrelaterade, vet vi att man kan också, om vi minskar dem med en procentighet, så slipper 4.237 personer att bli sjukast sett på 5 års sikt. Stjala effekter, koppla det till värdeskopande, så kan man bli förvånad över att i förra året fattades beslut att man ska lägga ner 3 livsstilskliniker som drivs i Stockholms län. För man har inte råd med dessa och då undrar hur den kalkylen ser ut. Särskilt med tanke på att stroke och hjärtkärlsjukdomar ökar i åldersgruppen 25-40 år. Jag tror att man måste räkna bättre på det som vi pratar för sociala frågeställningar när vi pratar om hälsa, titta på effekterna och samma sätt som vi utgår från att en läkare inte ger oss ett tockipill och gör man då det, och till exempel man kan ta det som ett företagsexempel också. Här har vi räknat på ett företag som skulle ha 17.000 anställda. Det skulle motsvara ungefär Ericsson's obleck i Sverige. Skulle man kunna få en 20 % i riskminskning så skulle det innebära på 5 års sikt 630 färre sjukfall. Det skulle innebära att man sparar 110 miljoner kronor i direkta kostnader hos arbetsgivaren men också ett samhället bara att få 160 miljoner kronor. Så här kan man gå vidare och fundera på vad skulle 17 minuter extra promenos i Sverige som helhet. Ja, vi vet att det skulle minska på 5 års sikt. Ungefär 4.700 färre skulle slippa drabbas av diabetes. Vi vet att 2200 skulle slippa hjärt och kärlsjukdom. Det skulle arbetsgivaren spara 700 miljoner kronor på och samhället får inte bara det att säga ut och gå för lika svårt det är för folk att sluta röka. Här är det för folk att sluta sitta. Som kontorsarbetare eller tjänsteman så är man lite grann kontorssittare och kanske bara kommer upp en 4.000 segolångt om de 10.000 som man bör ligga på av olika modellerna för att räkna. Det är för att visa på att den här typen av enklare resonemagn när vi säger vi har inte råd det drabbar just ofta den här typen av förebyggande insatser som skulle kunna minska risker och markant också öka lönsamheten. Problemet är inte att det är att vi inte har råd att låta bli. Och framför allt har risker som vi inte fått in i våra ekonomiska system men vi är likväl där och betalar för dem. Både i form av livskvalitet och hälsa på samma sätt som vi också gör det har vi också öppet på våra hemsidor och vi håller nu från att stifta sig der för livet på och bygga upp en katalog med de här typen av verktygen där vi mäter de sociala effekterna och också tittar på det ekonomiska värdeskapandet vilket vi tycker är viktigt att vi krockar arm med både organisationer oavsett om de är inom den offentliga delen av välfärden, ideella eller för den delen de privata, att vi alla är med och ser vad händer om vi applicerar försäkringslogiken och faktiskt sitta på förbyggande av risker som en investering istället bara för en kostnad som vi inte har råd med där vi vet att det blir förbaskat dyrt. Det här sättet att tänka det är någonting som också färsmagasinet Fortune har lyft upp vad innebär det när man som företag börjar integrera hållbarhetsfrågan och utmaningarna och titta på det utifrån hur kan vi lösa kritiska kung och ho som samtidigt lösa kritiska samhällsutmaningar. Jag har gett ett exempel på hur vi jobbar rörande hälsa. Fortune har listat ett antal bolag, 50 bolag på sin change the world list vi fick en hedrande 20 placering förra året vilket vi glada för det är ännu gladare för att jag vet att Fortune kommer göra det här år efter år och att man just tittar integrerad samhällsnyttan allt i ett, det är ett skärdvalue och någonting som jag tror också är nödvändigt för att vi ska kunna möta de samhällsutmaningar som vi har. Tack så mycket Lena, Lena du kommer tillbaka i paneldiskussionen och då får ni möjligheter att ställa frågor också till Lena så stort tack så länge Lena hög ett otroligt intressant exempel på hur man verkligen på riktigt integrerar hållbarhet i affären. Inte minst när det gäller de här sociala effekterna som kanske är några knepigast av allt faktiskt att sätta siffror på. Har ni nu innan vi ska fortsätta att träffa minister och andra spännande personer så ska ni få dricka kaffe. Jag tänker att vi ska försöka vara lite disciplinerade även om vi ska röra oss mycket som Lena säger det förlänger ju våra liv så ni får inte gå ut och röka nu utan ni ska gå ut och röra på er lite prata lite 10-40 prick så startar vi här med ministern