 I per acabar l'última presentació, caractar Ramon Bacardi-Gascón, el director de T-Mobilitat, i ens explicarà justament aquest projecte. Gràcies i benvingut. Bueno, se sent, sí, aquests que xerrou sempre. A veure, explicaré molt bé un moment tot aquest sistema, és un sistema bastant complex que s'està muntant a nivell de tot l'àrea metropolitana i representa un canvi important per tot el que afecta el propi ciutadà i afecta, sobretot, a tot el transferor urbà. Fins ara, el que hem tingut és un sistema que tots coneixeu de sistemes magnètics, de targes, amb un fut i més de targes. Pensem que en aquests moments hi ha 84 títols diferents. Vosaltres segurament em fareu servir pocs, però vull dir que quan acabes tot el col·lectiu de l'àrea metropolitana estem parlant de 84 títols. Tot aquest garbuix, més el fet que vull dir que tots ja anem veient, que vull dir que els sistemes magnètics tecnològicament són sistemes i que sobretot no et poden donar cabuda una sèrie de funcionalitats que tots ens agradaria. Vull dir, abans, aquí, en les diferents ponències s'ha estat parlant del bícig, del càrsching, de moltes coses i el ciutadà, el que cal precisament és facilitar la vida en quant a donar-li ajudes a la seva acciabilitat. I un dels eixos principals que passa a aquesta acciabilitat és precisament el tot el sistema tarifari que tots aquests sistemes tarifaris estiguin integrats. Es va fer una primera integració de la qual jo crec que ho dim i hem gaudit molt bé durant tota una sèrie d'anys, però ara cal fer un pas més endavant i que vull dir amb aquest pas endavant. És evident que tots els mòdus de transport cada cop ens van acostant molt. Abans era impensable que la gent de Girona pogués treballar a Barcelona per de passar un viacrucis per arribar, sinó que avui hi ha sistemes cada cop més importants a Tarragona i a Girona que ens acosten a Barcelona i tot això fa que vull dir que es tinguin que veure el sistema que tarifari per Catalunya com un sistema tarifari global, en què les targes no tinguis que tindre una tarja per uns mòdus de transport, un altre targe, etcètera. Totes aquestes funcionalitats més que tenim un sistema magnètic que vull dir com a tal no ens permet tindre moltes coses, que després explicaré molt breuament aquest sistema. I, a més, sobretot, clar, al final, per tots el que està fent amb aquest MAB, tu quan sabeu l'operador, és que els ingressos que estem tenint tots del transport redunden precisament amb un avantatge pel ciutadà en quant a millores en el transport. Avui, per desgràcia, el frau és elevat i el frau és elevat i també la tecnologia que es fa servir és una tecnologia fàcilment proudalitzable. Després hi ha molts costos de manteniment que també això ens resten al final temes també que es puguin millorar els sistemes per als manteniments que hi ha i després posar quan se vol línia en marxa, doncs clar, vull dir, el client no ho nota, però tots els que es deuen darrere sí que ho notem, és realment un drama. I poso com a exemple la línia 9, l'última que s'ha posat, posar tots els sistemes de ti, un altre cop entre la línia 9 el tema d'anar a l'aeroport amb unes noves tarifes, etcètera, això no es podeu ni imaginar a nivell tecnològic, la complicació que ha representat perquè aquest sistema no s'aguanta per allò. Tot això que he fet que des de l'ATM i conjuntament amb els operadors començessin ja a passar amb temps que vull dir que havíem d'anar amb un sistema, vull dir, d'anar a l'actual. Inclus, vull dir, ja no solamente vull dir de canvi tecnològic, sinó de canvi de gestió de tot aquest sistema, de canvi de cultura pel ciutadà, de com utilitza això, per garantir millorar l'accessibilitat. I avui dia ja no podíem parlar, tothom és evident que vull dir que cada cop les tecnologies ens permeten tindre més dades i aquestes dades no val a dir, que vull dir que són molt importants d'organitzar, planificar tot el que és el transport a tot el que és Catalunya. Per tant, aquest sistema el que ens havia de permetre, sobre tot, és poder tindre aquesta possibilitat de tindre totes aquestes dades de les validacions de la gent que va a tot arreu, per tant de la mobilitat que té, dels diferents mòdus de transport, agafi el que agafi i que tot això, al final, es reduirà la planificació. Clar, un tema molt important, com us podeu imaginar, és el fet de comptar amb aquestes dades amb temps real. No és una cosa fàcil, perquè avui dia totes les dades es van amagats de mà, i després es treballa amb elles el cap de un mes, o de el que sigui. Tenir tot aquestes dades amb temps real per poder-les treballar, per poder justar el transport, la planificació i els costos era realment un repte. Sabeu que cada cop es parla d'aquest projecte global, de les ciutats intel·ligents, nosaltres el que volem contribuir és també tenir un sistema de tarifari que sigui intel·ligent i de tíqueting que sigui intel·ligent. I després explicaré també a veure com vol dir això. Tot aquest conjunt, que és un projecte global bastant important, per explicar-us respecte només a l'àrea metropolitana de Barcelona, estem parlant de 74 empreses de transports, d'una manera que plantejar-lo d'una manera molt global no se'ls demana com un sistema de canvi tecnològic, sinó un sistema, sobretot, de comunicació cap al ciutadà d'explicar-li aquest nou sistema les avantatges que li representaria per temes, vull dir, també lligats a centres d'atenció que es muntaven i es coordinaven d'una manera més important del que es feia fins ara i després una mica organitzar tot el transport de Catalunya en quant a la informació. Sabeu que és una mancança important avui dia a nivell de tot Catalunya, l'àrea metropolitana de Barcelona per sort sí que hi ha una informació bastant ben feta però quan estem parlant de tot Catalunya la informació no cal llegir els diaris les coses que passen constantment de si hi ha problemes quan s'ha volgut xarxa de transports el ciutadà no està informat té problemes, després alternatives de transport en cas d'incidències tot això vull dir també es veia de fer servir perquè tot aquest sistema que anàvem a posar també servís perquè pogués tenir una informació molt més fidel en el ciutadà i sobretot perquè ell pugui agafar el mitjà de transport que li sigui més adequat i adequat des del punt de vista que abans es parlaven de menys contaminant i adequat des del punt de vista econòmic el que li podia sortir més rentable adequat des del punt de vista que pogués calcular el temps real no l'estimat de lo que li costaria el transport d'arribar un punt a un altre doncs tot això formava i forma part d'aquest conjunt de projecte que s'està tirant endavant un dels problemes un dels temes importants i que entrem ja amb el tema de tarifari o de tícatin perquè aquest sistema tingués una flexibilitat molt gran i que, de més, podés evolucionar en el temps ara, per exemple, si volem passar del sistema tarifari que tenim que coneixem tots, les TDE, les T30, 50, 30, 40, etc, etc tots aquests tipus de títols que tenim a un altre sistema, el CAFOS ho podríem pensar d'un sistema que és quilomètric per mirar les distàncies sobretot quan es movim fora cap a fora o quan anem de Barcelona-Girona el que sigui és impossible el sistema no ho permet de cap a les maneres aleshores, el que és precisament es va tractar de dissenyar un sistema que totes aquestes coses les permés en el temps per anar donant millores pel ciutadà què vol dir això? vol dir que, per exemple, o sigui, no aniríem o com deia abans a 84 títols sinó aniríem a un únic títol i aquest únic títol en serviria per viatjar per tot Catalunya i aquest títol, a més, s'ajusteria les nostres necessitats què vull dir ajustant les nostres necessitats? tot sabem que vull dir que si una persona fa un número de viatges compro una T10 però si resulta que vull dir que en fa més de això ens surt més a compte comprar una T3050, etc, etc o una T trimestral bueno, això ja no caldria en aquest sistema, sinó que simplement, segons aquesta persona les viatges que fes es diria ajustant econòmicament, la banda a la seva millor opció econòmica d'una manera automàtica, per tant es perdia ja aquest concepte de diferents tipus de targes, sinó que les targes s'acostarien molt més i s'adaptarien molt més a la persona, a les seves maneres de transportar. No se les amena això sinó a altres sistemes, com deia, és un sistema que al final tot ell està interconnectat amb una complexitat tecnològica i l'una de les coses que ara ens pot passar qualsevol és que, per exemple, si es perto una T trimestre, es perto dels cèntims, o sigui, es perto el valor de la tarja. No, en aquest sistema no es perdria absolutament res perquè tots els sistemes estan centralitzats i quan una persona perdés la tarja podria recuperar perfectament el muntant econòmic que té. No se les amena això sinó, per exemple, temes de robatoris en el moment que robar una tarja de la robada i ja està, doncs no es podria donar automàticament de baixa aquesta tarja perquè la persona que te l'ha robat no pogués fer-los etcètera, etcètera, etcètera. És a dir, fer un plantejament d'un sistema tarifari molt més àgil i que donés moltes avantatges a la gent, per exemple, un altre avantatge, el pre-pagament i el pospagament. Ara, vull dir, només es pot fer pospagant abans, doncs no, donar la possibilitat de que la gent pugui domiciliar el compte i, aleshores, de sobre aquest compte es gasta sobre el que és gastat, evidentment, amb unes tarificacions clares i, a més, amb tota una sèrie de regles que vull dir que tu en top coneixes. És a dir, una mica com està funcionant avui dia en els mòbils. Sent una possibilitat, no, evidentment, no tindria per què s'agafar. Després, altres coses descontes per uns. És a dir, una persona que vull dir que acostuma a agafar l'autobús i fa un recorregut determinat. Com més el va agafant, a part de poder-se couplar el sistema tarifari a la millor solució econòmica, com més l'agafes, el valor econòmic que et sortiria del viatge seria més gran. Això, amb què fem, també, promocionar també el transport públic, de les tasques i objectius clares de tot aquest sistema. Per tant, el que es munta és un sistema, per això dium que és un sistema intel·ligent, en què és capaç d'anar-se complant les crisis de la persona i, sobretot, fer que econòmicament li sigui més rentable i, per tant, faci un ús major del transport públic. Tot això, com deia, és també terradera un desenvolupament tecnològic important. I desenvolupament tecnològic important, que vol dir que, per començar, hi ha bastantes coses de disseny, com us podeu imaginar, que s'ha hagut de fer. I, per tant, és un projecte que, avui dia, podem conèixer, llocs com a Londres, que en tenen a l'Augustar, que és una tarja, que també és d'unes característiques similar. D'això, aquí hem jugat amb una avantatge, que, precisament, hi ha molts llocs que la tarja sense contacte hi ha una tarja que hi és. Per tant, això ens ha permès diverses coses. Una de les coses, evidentment, és ajustar amb les aprenents del que havíem posat a reu, però, a més, sobretot, donar-li un altre, unes capacitats molt més grans a la tarja, perquè també la tecnologia ha evolucionat d'una manera molt gran. Què vull dir amb això? El final, el xip que porta, una tarja d'aquestes, a nivell de targes bancàries, vull dir, xips d'aquestes, tenen unes prestacions cada cop més elevades, perquè, evidentment, l'electrònica aconsegueix uns nivells cada cop més grans de integració. Això què fa? Porta al final un concepte que és que aquest sistema que estem muntant per començar, i és una de les coses importants, porta tota una sèrie de codificacions que fan que el nivell de frau sigui molt, molt difícil. Els sistemes que porten de codificacions, vull dir, bancàries, per exemple, ja també estan estanderitzats en aquest sentit, però, com us podem imaginar, les dades que passen del sistema bancari o les dades que es passen d'aquí, aquí són bastant més elevades. Això fa que vull dir que s'ha hagut d'estudiar, que s'ha hagut de dissenyar aquest xip perquè pogués tindre totes aquestes prestacions de codis que es passen de manera que vull dir que això realment sigui molt difícil de fer imitacions. Però, a més, com que tot aquest sistema es pensa com un sistema interconnectat, en qualsevol moment que es detectés la possibilitat que algú, alguna persona intentés posamular aquestes targes, pos centralitzat, es poden canviar les codificacions absolutament de totes les targes que tinguaria tothom en qualsevol moment només passant en qualsevol validació que tornés a fer pues a autobusos, metros, dins dels ferroviaris, etc. Per tant, és un sistema que se li busca sobretot una seguretat molt alta. També diem que vull dir té una aplicació de transport. Què vol dir això d'una aplicació al transport? El que vol dir és que aquest sistema, com a tal, pot incloure dintre tot el que són tots els tipus de títols que hi ha. Com deia, amb una sola tarja, t'han de servir els teus títols. Per exemple, té un títol propi que és a Barcelona. En canvi, hi ha una altra sèrie que són títols integrats. Per el que veus de la Generalitat té tots els títols propis, rodalies, també té els altres títols propis. El seu una única tarja tot aquest xip que té a dintre és capaç de tindre totes les aplicacions dels sistemes tarifaris que tingui cada una dels operadors des de passant pels integrats continuant els que puguin tindre propis quan s'ha volgut lloc d'operació. Per tant, això et dona la facilitat que jo deia al començament de tindre una única tarja. Però, a més, sortirem, al moment que això es posi en servei, no sols demanem aquesta possibilitat, sinó que, si vol, al final el ciutadà no té per què complar aquesta tarja. Què vull dir amb això? Que se sortirà des del primer dia amb el mòbil i amb el mòbil es podrà valir, no solsament es podrà validar, sinó que, a més, podràs, si vols seguir tenint la tarja, podràs llegir els saldos que tens a la tarja, podràs recarregar la teva tarja a través del mòbil, però, a més, si no vols tampoc tenir de la tarja, el mòbil podràs fer servir com a sistema de validació d'entrada en qualsevol sistema de transport, que tindrà amb la tarja. Per tant, és un sistema que se li dona una flexibilitat molt gran, en quant, sobretot, que avui dia, cada cop més, els mòbils que hi ha en el mercat permeten fer tot això amb tecnologies NFC, etcètera, etcètera, que et dona una flexibilitat i que fa cada mes que la gent no li calgui per res, si vol, no comprar aquestes targes. També tot això, el final comportava que abans no és un sistema solsament tecnològic, sinó que és un sistema que, a darrere, té una gestió. I que avui dim això, la gestió que té a tindre aquest sistema ha de ser única i el tractament, sobretot, de cara al client, ha de ser únic. Avui dia, tot sabeu, pues, TVB, ferrocadeles tots tenen centres d'atenció, doncs, bueno, el que es pensa, evidentment, que cada un ha de seguir sentint el seu centre d'atenció, a la xarxa de centres d'atenció, en què té tothom tingui la mateixa informació de totes les incidències que passin amb les persones que pugui passar pels seus títols de viatge. Aleshores, es crea un centre, que és un centre que vol coordinar totes aquestes accions, perquè aquestes accions siguin, d'una manera, es portin homogènesis, es portin les polítiques i les metodologies similars, i no només això, sinó el que deia, que la informació que es tingui en qualsevol de centres sigui exactament la mateixa. Per tant, el ciutadà pugui anar en qualsevol centre d'aquests, i en aquest centre tindran tota la informació respecte a aquest ciutadà, dels viatges que fa, no només això, sinó de si té incidències, quines incidències té, podrà demanar saldos, podrà fer el que vulgui, que evidentment, com deia, també ho té evidentment a través del mòbil, o ho pot tindre a través de mirar-ho amb les màquines expandidores que hi hagi en porall, o en el moment que valida, que també li indicarà el saldo que té. Com deia, no només això, sinó que també un altre tema que cada cop és més important, és que la ciutadà tingui tota la informació, que aquesta informació estigui ordenada d'una manera similar, és a dir, que la informació que dona rodalies estigui d'una mateixa manera, que la informació que pugui donar rodalies de la Generalitat o pugui donar TMB, que aquesta informació es facin servir als mateixos paràmetres, que aquesta informació, a més, tothom acabi tenint, no només una web sinó APPs per poder-la haver, evidentment, hi ha, avui dia, totes les webs dels propis operadors, i aquestes segueixen sent-hi, però es vol anar a una web que, al final, puguis calcular tots els teus mòbils de transport a nivell de tot Catalunya. I, a més, em té un real. Què vol dir això? Que si hi ha una incidència, en un moment determinat, en una línia, perquè hi ha, jo veig un accident amb la carretera i aquell autobús no ho pot passar per allà, doncs el ciutadà ho pugui tindre en aquell moment, mirar-ho a través de la web o de l'APP i pugui calcular quin és el millor transport que pot donar-li en aquells moments. És a dir, començant a té, abans el mencion explicava, avui dia comencen a haver-hi tots els operadors que tenen informació de temps real. Bueno, doncs, al final, el que es vol fer és aglutinar tota aquesta informació, perquè, en qualsevol mòdus de transport reu de Catalunya, el ciutadà pugui fer totes les combinacions que li puguin servir millor. No solsament això, el MAUTA, per exemple, la Generalitat, ja comença a tindre això, sinó el que abans parlàvem. També que et digui, segons la ruta que tu vulguis agafar, doncs quin nivell de contaminació faràs o tindràs segons la ruta que agafaràs. Això, evidentment, ja vindrà per les consciències de cadascú, en què agafar una una altra, però almenys que la informació la tingui, el més fidedigna possible. Això fa que el que veia que vull dir que es mongen aquests centres i un primer centre que es monga, es monga ja tot amb tecnologies dictades, vol dir que es puguin creuar moltes informacions de diferents llocs, però també es mongen amb tecnologies opendates, que vol dir que totes aquestes dades que es mongin en aquests centres es puguin fer servir, vull dir com ho està fent servir avui dia a Google o altres, també pugui mongar les plataformes que elles vulguin. Però aquest centre, de més, tindrà tota una part d'atenció presencial a Catalunya, ficat ja, a més, hi haurà tota una part d'atenció telefònica i es coordinarà amb tots els centres per atendre totes les incidències que puguin haver-hi d'aquestes targes i que s'espera que és evident que el començament serà una punta perquè serà un nou sistema de transport, de tarificació, que la gent ho ha d'anar entenent, però que la llarga, evidentment, però les tecnologies i la fiabilitat d'aquestes tecnologies i com deia l'altre centre que també es monte, és un centre d'informació del transport o on puguis calcular totes les teves rutes que vulguis fer amb tots els mòdus de transport, no se'ls de menys públic sinó els privats. És a dir, que vull dir també que hi ha una integració a través de la Generalitat de la part de trànsit i també del RAC perquè puguis també, si agafes una part que vull dir que s'ha d'anar d'aquí, després arribar a un pàrquing i després agafar el transport públic tot el que vulguis, doncs quin temps et costarà això, però, ja deia abans, en tens real i en el moment determinat. I ja per acabar, dades, perquè m'imagineu, vull dir de què representa això, estem treballant per posar això sobre 74 empreses de transport, estem treballant en aquest moment per equipar 2.600 passos de control d'accés que tenim a tota l'àrea metropolitana. Estem parlant d'equipar autobusos en 2.950 autobusos que estic equipat tots els sistemes nous aquests amb uns pòfitres que també es fan d'una nova generació, tots els que són 41 trenvies, 176 guixetes, tequilles, etcètera, etcètera, el que fa 34, i després equipament suministrat, estem parlant de 14.000 en aquest moment sistemes d'interacció amb l'usuari, és a dir, de sistemes en què l'usuari també se li posarà sobretot en els autobusos de rodolies sistemes perquè puguin llegir els saldos de les seves targes i també es posa, vull dir, tots els sistemes de compra i venda de les màquines que avui existeixen a qualsevol punt de tota l'àrea metropolitana. Com es començarà això? Ja per resumir, això vol dir que a finals del 2017, de l'any que ve, es començarà a posar en servei a tot l'àrea metropolitana de cop tot aquest nou sistema de tarja sense contacte. Per tant, començaran les màcnètiques, no immediatament, hi haurà segurament 6-8 mesos de convivència entre la màcnètica i el sense contacte, per tant, la gent encara podran fer això, però les màcnètiques, evidentment, ja es deixen de produir i la gent podrà posar en aquest sistema. En quin sistema sortirà? Sortirà amb el mateix sistema que estigui ara, és a dir, la T10, la T3050, dintre d'aquesta tarja, el contacte podrà carregar el sistema actual. Què s'està fent, a més? S'està treballant, com deia, amb una comissió d'experts per estudiar com evolucionar aquest sistema, un sistema que hi ha que posem un sistema tecnològic amb molta més capacitat, pugui tirar endavant i el sistema tarifari, que hi hagi, si un sistema tarifari, com ja abans he dit, les contes per ús, en pospegraments, que s'està modelitzant, però ja no només per l'àrea metropolitana de Barcelona, com deia, per tot Catalunya, i segurament les corones que hi ha avui dia es farà un estudi en profunditat, si són aquestes o no, parlant de l'àrea metropolitana, també hi ha l'àrea metropolitana de Girona, Tarragona, Lleida, etc. I després segurament entre corones posant per temes per quilomètric. Tot això és el que s'està estudiant i això segurament seria un any més tard, cap avui dia a finals de l'altre any, que avui dia aniríem a canviar un sistema tarifari. Dic també per acabar que aquest sistema, com deia, s'està pensant perquè pugui tindre cabuda altres sistemes. Què vol dir això? Que també el tema d'autopistes es pugui pagar amb aquesta mateixa tarja, el tema de vissing es pugui pagar amb aquesta tarja, el tema de carcing, es pugui pagar amb aquesta tarja, etc. Tot el que afecti la mobilitat acabi pagant-se amb això, amb aquesta tarja. I en aquests moments s'està amb BCM, pot dir també, amb ells parlant per també són esblaves, etc. També amb aquesta tarja es pugui pagar exactament, perquè s'ha dissenyat, perquè sigui un xip amb capacitats de poder albargar molts sistemes a dintre. I no sols demanar això, sinó que, com d'abans, com que el sistema està centralitzat, i tot ell entre ell i interconnectat, davant d'episodis de contaminació de Barcelona, de diferents àrees metropolitanes, es poden arribar instantàriament a fer descomptes perquè la gent agafi el transport públic i deixi el seu cotxe particular, promocionant-ho en aquell periode concret que puc obtindre els nivells d'índex de contaminació més alt. I, com aquestes, altres mesures que es poden prendre gràcies a tenir un sistema tecnològic molt avançat i interconnectat en tot ell. Moltes gràcies. Són gairebé dos quarts de tres, però sí que tenim temps a alguna pregunta, alguna curiositat, alguna ampliació de molta informació que avui s'ha donat en aquesta taula seria el moment. Hi ha algú que vulgui... Aquí, davant. Aquí, un micro, si ho has de esperar. Gràcies. El senyor Mencion, una pregunta molt concreta i és si el possible tramvia per la DIGUNAL els farà variar l'esquema de la xarxa. Una pregunta concreta o una resposta concreta? No. La xarxa ordubonal serà una línia que era la D30 o no s'implanti o s'implanta perquè hi ha una... perquè el tramvia no s'implanta de cop sinó que et tria una mica més que una línia d'autos d'implantar-se. O simplement farà de alguna manera una permuta entre una línia de bus i una línia de tramvia. Però la resta de les línies que... que havíem dit bé. Una línia i les canvis associats a la xarxa convencional. Per tant, per la resta de les línies que estan les 27 línies restants la idea és implementar-les com es veia previst. El senyor Gomila, que en sentiu? Sí, sí. Potser ja ho han explicat algun cop, però jo no ho sé. Amb això de promocionar molt la bicicleta, que en principi és una bona mesura. L'ografia, diguem-ne, dels pacífics, que és, bueno, un olor de mar i muntanya famosa, o sigui, la direcció. Tenen ja previstos que estan fent estudis, que sigui per obrir la bicicleta el semi elèctric o per... Com està pensat? Perquè clar, la part de baix, on han en bunts d'un tal, és perfecte, però on han en vertical, Barcelona no és massa... Efectivament. Barcelona no és... No és plana del tot, però segons amb qui et comparis, és molt plana, i segons amb qui no és tan plana. Llavors, si mirem la xarxa actual de Carles Vici, s'ha prioritzat les zones més planes de la ciutat, penso iògicament, si mirem la distribució de les estacions de bícig, també s'ha prioritzat les zones més planes de la ciutat, i l'objectiu que ens estem plantejant ara ja sigui amb l'extensió de la xarxa de Carles Vici, i amb el nou contracte de bícig que estem preparant per fer, perquè l'actual s'acaba el març del 17. Per tant, llògicament tenim ja molt avançat com serà el nou bícig, doncs l'extremem per tota la ciutat. I aquí la clau quina és, bicicleta elèctrica. I l'assistida, les diferents modalitats que hi ha. El bícig, hem fet una prova, hem fet un pilot de reduïdes dimensions per veure com funciona una bicicleta pública-elèctrica. Doncs hem tret una sèrie d'ensenyances que aplicarem en el nou contracte del bícig, com fas una prova d'aquestes, que si és més important aprendre el que no has de fer, el que ja has de fer. Tenim resultats d'això, i la bicicleta privada, la pròpia no la compartida, doncs també és un mercat que la bicicleta elèctrica cada cop s'extent més. El que hem de fer nosaltres, des de l'administració, és que en els barris on també hi ha pendent comencem a fer càrrecs bici, posem bicicleta pública, però al final hi ha un punt que és de bicicleta privada. I ja tenim exemples de carrers on la vinguda estatut, per exemple a Catalunya o la vinguda Can Marcet, justament connecta amb Mundet, a més en la universitat. Ja hem posat un carrer bici que més d'un cop has de contestar. Vostè es nota que no va per allà. Vostè no sap el pendent que hi ha en aquell carrer. Ja estem posant i més que en posarem de carrer bici en pendent. Molt bé. A una altra qüestió. Duda, que almenys tenim gana. Tots no ho veiem moltíssimes. Perdona, ja sé que tenen jo mateix. Una idea revolucionària. El que tots sigui gratuït, no estaria malament. Aquesta qüestió. Sempre les preguntes que no sap... És per l'Ajuntament. Quan algú ens ha quedat per defecte, cal aquí. En un àmbit per reflexionar. Doncs jo et diria dos consideracions i obert aquí per opinar. Una primera és... Totes les coses tenen un cost. Una altra cosa és... Qui paga aquest cost? Si el paga l'usuari que està fent servir aquest servei o el pagarem entre tots. Però gratis no és. Fem els autobusos i diem que és gratis utilitzar-los. Vol dir que al final és el percentatge de quan paga l'usuari i quan paga el pagament entre tots. Com a la universitat o... Com a la universitat o... Com tot. És més aviat un tema... Penso jo. És més aviat un tema de... polític. És més aviat un tema polític de quin grau de subvenció he de tenir els diferents serveis. Penso jo. La primera consideració. I la segona és que... Parlo dels temes de mobilitat. Però quan una cosa és gratuïta 100% per a l'usuari una cosa que hi ha en públic que te la trobes al carrer acostumeu un mal ús un abús. Llavors si em pregunten l'opinió penso que gratuït 100% no hauria de ser si tindríem gent passejant, que no sé què fer. Pujo aquests autobusos, agafo aquesta bicicleta. Jo no ho faria gratuït 100% i deixo a l'opinió de cadascú a la seva opció més política de quin és el grau que ha de pagar l'usuari del servei i quin és el grau que hem de pagar entre tots. Moltíssimes gràcies. Informació és el pla específic de la universitat de la nostra web i també sobre les presentacions que s'han fet. Per tant també del pla de Barcelona que ha fet soledària perdó, sostenible, tenim tantes dimensions de l'IRS i en toques també la gravació de la sessió d'avui que ha estat molt interessant. Moltíssimes gràcies per venir-hi. Ara veurem.