 Poštovani učisnici, dobar dan vam želi. Moje ime je Nadira Berbić, sredačno vas pozradjam ispre centra z energiju, okolinu i resursi Cine21. Cine21 je lokalni partner štokolskom istituta za okoliš i skupa radimo na izradi strategije i akcijno plana za okoliš. Danas mi je pripala čast da vas vodi kroz ovaj webinar zajedno sa profesorom Azrudinom Pusikom. I evo za početak voljela bih najprije da vas opoznam sa programom webinarom. Dakle, kao što ste imali priliku vidjeti u dnevnom redu koji smo vam dostavili, webinar se sastoji od dva dijela. U prvom dijelu pričamo o kontekstu i konceptima gdje ćemo najprije saznati više o proizvodnji korištjenju uglja u Bosniji Hercegovni. Dakle dobćemo prigled sektora uglja u Bosniji Hercegovni i energetckih trenduva. Zatim ćemo sve učisnike uvesti u koncept pravidnih transicije i osvrnćemo se na predhodna iskustva u prošlosti. Drugi dio webinara se sastoji od pravčnih primijera koji se tiču pravidnih transicije. Dje ćemo se mi u stvari najprije upoznati sa inicijativom za podušku energetckoj transiciji u rodavskim područima na Zapadnom Balkani i Ukrajni. Zatim ćemo imati priliku da saznamo na koji način je Poljska radla tertyrealno planiranje transicije. A kako je Setska Banka, jedan od glavnih partnera pored Evropskih komisije za inicijativu za podušku energetickoj transiciji, imat ćemo priliku da saznamo o aktivnostima Setske Banke u procesima transiciji u Bosni i Hercegovni i drugim zemljama Balkana. Naravno, pored Setske Banke, jedan od ključnih partnera je i Evropska Banka za obnovi razvodnostno IBRD. Isto tako ćemo imati priliku da saznamo o angažmanu IBRD-a u Bosni i Hercegovni i na Balkani. Webinar završavamo sa perspektivom elektroenergetskog sektora, bjećemo se u svariji svarnuti na energetsku transiciju i spomenućemo neke od izazova i mogućnosti u Bosni i Hercegovni. Tako je neki program koji smo pripremili za danas, svakako nakon izlaganja slijedi diskusija i na kraju ostvomi zakruci, nekoliko tehniki i detalja pri nego što krenimo. Kao što imate priliku vidjeti, današnji webinar se održava proz webinar format kogviru zoom aplikacije. Jako je važno da napomenemo da se webinar snima i da će nakon webinara biti, snima biti dostupan javno. Tako da ono što je važno za sve vas koji ste odlučili, danas da nam se pridružite. Jeste da ste u prilici da sudilujete u diskusi i putemo opcije question and answers, odnosno pitanja i odgovori, to je ova Q&A opcija u vašim izborniku na zoom aplikaciji i ja vas pozivam svakako da se uključite u diskusiju dokom webinarom. Evo, ja bi sad prepustila riječ profsvora Zrudinu Husiki i u svaru bi voljila da pitan profsvora, budući da je on voditelj radni grupje za kvalitet zraka i klimanske promjene u okviru USA projekta. Profsvora, zašto nam je energeticka transicija važna, na koji način se dotičemo u USA projektu sa energetickom transicijom i etuta na malo pojasnik taj koncert? Hvala. Hvala Nadira na pitanju, a prije nego što odgovorim na pitanje, ja želim da sve vas sredačno pozdravi u svoje lično ime i u ime tima koji u okviru izrade energetike parodonokolične strategije i akcijnu hvana za Bosniju Hercegovinu radi na tematskoj oblasti, koja se tiče kvaliteta zraka, klimatskih promjena i energi. Što se tiče ovog pitanja, dakle, prije svega da istaknem da mi je drago, da smo danas o ovdje se okupili makari u ovakvom formatu i da diskutujemo o jednoj veoma važnoj oblasti, o jednoj važnoj temi za Bosniju Hercegovinu, s obzirom da je pitanje energetike transicije veoma važno za privred Bosniju Hercegovinu, jer preko dvije trećine električne energie proizvodimo iz ugla, a ono što se manje naglašava jeste i da je ugalj veoma bitan i za sektor grijanja, ovo tovo u individualnim ložištima, dakle, individualne načine grijanja, velike udijo ugla i u toj oblasti, ali i u sektoru daljinskim grijanja, a veoma je ugaz značajeno Bosniju Hercegovinu, o industrijskoj proizvojnji. Kao što svi znamo, Bosniju Hercegovina ima dugu tradiciju eksploatacije ugla, koja je duža od jednog vijeka, i kroz takvo jedan dug periodu u Bosniju Hercegovinu se razvila čitava jedna podruća koja veoma zavise od eksploatacije ugla, odnosno od lokalnih rudnika koji ne samo da daju najveći dio radnih mjesta, nego je čitava lokalna ekonomija usmjerena kao takvim rudnicima. I danas u okolnostima kada je imperativ dekarbonizacije, ta podruća se susreću sa jednim velikim izazovom, kako da naprave energetsku transiciju u ovim nekim vremenskim rokovima a govorimo o vremenskom horizontu do 2050-te godine. I ako se to iz ovog vremenskog ugla čini prelično daleko, takav jedan proces zahtjeva jako dugo vrijeme i treba sa njih početi još i učel. I danas možemo reći da može biti kasno, ali ne treba odgađat konkretne aktivnosti na tom putu. Zbog toga je veloma bitno krejenti proces transicije i prepoznati prije svega razvojnju šansu ne samo za ta podruća, nego za podruća koja su dominantno zavisna od eksploatacije ugla, nego i za čitavu BH privredom. Mikroz izradu ESAP-a na principima participativno učešća sa cvanovima radnih grupa definišujemo ciljeve i mjere koje će onda na dekvata način usmjeriti energetsku transiciju i u isto vrijeme poboljšati kvalitet okoliša. Dakle gledamo izazovu energetskje transicije kao razvinu komponentu i komponentu koja vodi ka poboljšanju kvaliteta okoliša. Z toga, ova potreba za ovakvim jednim webinarom je proistekla i kroz grojne sastanke radnih grupa koje smo imali kroz dosadašnju implementaciju strategije okoliša i akcijunog glana za Bosniju i Hercegovinu i evo dragom je da smo uspjeli zajedno sa kolegama sa Štokolmskog instituta za okoliš organizovati jedan ovakvim webinarom i dragom je da je interes jako dobar. S tim u vezi, prepoznaviši ključne aktere Bosni Hercegovini u ovom procesu, dana su sa nama i prestavnici Ministrat Svanjski Trgovinje i Ekonomskih Odnosa. Tu je dr. Admir Softić, pomočnik ministra za energetiku Ministrat Svanjski Trgovinje i Ekonomskih Odnosa i tu je sanama i gospodin Sena Doprašić, on je čef oddjela za okoliš u Ministratu Svanjski Trgovinje i Ekonomskih Odnosa. Veoma važna je uloga tog ministarstva i zbog toga je opozivam dr. Softića da nam se kratko obrati i naglasi sa kojima to izazovima se trenutno ministarstvo susreće kada je u pitanju proces energetike transicije. Izvoljte. Dr. Softiću, da u se čujemo. I da u se čujemo. Čujemo se, izvoljte. Prije svega da vas pozdravimo imene ministarstvo Venske Trgovinje i Ekonomskih Odnosa i Bosni Hercegovini i Sektora za energetiku. Čas mi za dovestvo, danas biti ovdje zajedno sa vama. Što stiče ministarstva Venske Trgovinje, ovdje prije svega se zahvalio Timu Sveckije Banki koji je zajedno sa nama trenu radit prvi u regionu. Naknotno se znači Ukrajina oključila, mi smo zahvaljujući, znači Timu na čalu sa gospodljom Rachel i Romom i našim dženanom koji radi u Timu Sveckije Banki. Znači uspjeli smo ući kao priorite država kada je pitanju transicija regiona bogati sa ugljem, znači okiru ovi država zapadno u Balkana plus Ukraina. Ono što trenutno radimo zajedno sa Timu Sveckije Banki je to da radimo na izvada i mapije puta za regione bogate ugljem i plan je znači da negdje do kraja septembra imamo urađen ovaj plan. Trenutno radimo na definisanju stakeholdera i u narodnom periodu će znači bit definisano zajedno sa način organizacije sastanaka zajedno sa nadožrem titijeskim ministarstvima na koji način pristupit ovom pitanju. Ja bi sevo na početku još jednom zahvalio i organizatoru ovog sastanka. Evo bit ćemo danas imat ćemo dovoljno vremena da razgovaramo, da razmijenimo mišljenja. Hvala još jednom, ja ostajim utgopu za pitanja dostupan tako da evo imat ćemo na kraju riliku da razgovaramo. Hvala Dr. Softuću, hvala na prije svega učešću i na dijeljenju veoma koristih i aktualnih informacija o aktivnostima koje se provode u vašim ministarstvom. A svakako da je i odjel za okoliš u ministarstvojski trigovine i ekronomskih odnosa ključan za proces transicije s obzirom da kao država članica i energetskje zajednice ali i podpisnica pariškolu spora zuma imamo određene obaveze spram regulisanja emisija stakleničkih gasova. Stimu vezi pozivam gospodina Senada Oprašića da nas on kratko pozdravi i informiše o aktivnostima njegovog odjela. Izvolite. Hvala profesore, na prije učešći da se nešto kaže po pitanju ove aktivnosti koji za Bostru i Hercegovim zetno izazolni i jako značajni. Šta je posebno odna značajna? Posna i Hercegovina može biti energetski, neovisna, ukoliko koristio vi skoro 6 milijardnih trivona hublja koji ima kao rezerve. Znači mora akustetu i skopa i pretvorimu uved. Takođe imamo i dosta vodeni potenciala, ali aktivna tu narednju periodu mora postojat na obnovljimi izvorima. Imi, kao uvedu narednje zenice, privativna, pomogdemo globalno da se smanje emisijest na kledičkih plinova na način da će lo koristiti ovo što nam je na raspolaganje, ovo što je obnovljivu. Imamo i obnovljivi izvora i transicija sa hublja na obnovljivi izvore je veliki izazol za Bostru i Hercegovim. Nam osjećaju ovako radi i razgovarajući sa mnogim i vas prisutnih da se u suštini radi isti posao na više frontova i više institucija učestvoje da kagrem da bi reozirove jedanci. Nema jedne zenice akciji. Ta zenice akcija u suštini bi trebala biti bižena u jednom, da kažemo, formilanji jedno može to biti državni tim, tim Bostne i Hercegovnih lubečka, kako kod ko hoći to danas ove, koji bi bio sastojeno kompetentnih ljudi od ekstraakta narodno državnih službenika najvišeg nivova, ministara po potrebi koji bi u suštini pregovaraju sa veđunarno zenicom, kako da pobog Bostu i Hercegovnih urješavanju ovih pitanja transicije sa obnovljim kao obnovljim misorima prezvodnji električni energiji. U tom smizmu veđunarno zenice raspolažu sa dekvatnim, da vada dekvatnim za Bostni i Hercegovnih, govarajućim resursima koje bi mi u suštini mogli iskoristiti, staviti razpolaganje elektroprivredala prije svega, zanim svima, oni ma koji bi mogli daći svoje neki doprinos u to svevo sve. Svijeste smo, recimo, da građali Bostni i Hercegovnih sami se utopljavaju, kuće mijenaju, krove građali neke, da kažemo, instrumenta je odnosno elemente koji ih vode energetskoj, da kažemo efikasnostju u smislu da manje troše, manje plaćaju i tako dalje i utlanu smislu. Jedna, aksija države kao podrška takvim aktivnostima građara morala na neki način bit prepoznata kroz konkretna davanju državu, kroz konkretna davanja izdvajanja, ovaj pa čak i elektroprivreda i tako danje. Takođe, simulacija ugoza, da kažemo elektriški i vozila bi doprinila sve ukupnoj energetskoj i ekološkoj i klimanskoj efikasnosti, ali to nije trenutno tema ovoga skupa u tom smislu ovaj skup, da ja chtio na neki način da iskoristim da jedan od zakučaka, kojevo je prijedlo da sad mi četeprocijen da li ilu možda ja ne znam, a to uve će postoji, da se formiraju jedan zemljički team koji bio sasađa do relevanti ljudi, zinstitucija, eksperata, ako treba leđunadnije zemljići svakako milistara nevode i taj team koji bi pripremili jednu zemljičku platformu za nas na svim leđunadnimi foruma i kroz te leđunadnije foruma pokusali da osiguranju bosti i hercegovnih sresta koja ni bila neopodna i koja mi se iskoristila za transiciju koja nas očekli. Samo recimo izvanje, ja sam zadniku pročitavu 250 milijona varaka i Evropska elektripljena, elektriplj vjeda predvijedno da izbajiru zaktoranje rudnika, djutih možda se tih 250 milijona, može da kažemo polovi sa meki novi 250 milijona konvertivi ili varaka kroz razlišta davanje Evropsku. U svakom hlučaju moramo se obraziti energijeskoj zenci i sekretariatu konvencije i međunarodnim fundojima sa jastim projektima, sa jastim zadacima da napravimo tu transiciju a za sve je predu uspoformirati jednu tako teamu. Kvalo Vam, izvijenam se što se malo duže govori, ja nisajmo na Evropcu se jade. Hvala Vama, Gospoda Neoprašiću za uvodno obračanje, za informacije koje ste podijelili sa nama i posebno hvala Vam na konkretnom prijedlogu koji smo evo zapisali i predložićamo ga kao zakrušak današnjij sastan. Evo ja predlažim da krenemo dalje sa našim programom i evo ja predajem riječ kolegici. Hvala Vam, puno profesore. Evo vidim da imamo 115 učestnik, bilo bi dobro da probjerimo istruktur u uru, a to ćemo uraditi. Korištenje mjel moderne technologie kad već imamo kriliku, ja ću podijeliti svoj ekran. Nadam se da vidite. Otvrćem da vidimo. Odrečno. Evo ja bi sada zamolila sve učestnike da odu u svoje web priglednike ukucaju www.menti.com. Kada pristup je toj stranici da upišu kod koji je istaknut kodina ekranu i da odgovori na pitanje iz kojek sektora dolaze. Hvala Vam. Dakle, ovo je jedan super način u stvari da vidimo iz kojih oblasti dolaze danasni učestnici, a imaćemo još par pitanja u duku webinara. Tako da super vidim da su se svi snašli da odgovaraju. Evo za sada imamo najviše predstavnika iz akademiske zajednice i privatnih preduzeća. Evo sačka ćemo još par minuta da vidimo. Kako će biti rezultati u konačnici. Dakle, ovo je aplikacija i možete pristupiti i putem vašeg računara, ali i putem vašeg mobilnih telefona, kako Vam je lakše. 46 odgovora. Molim sve učestnike da sudjeluje u ovom upitniku. Jako nam je važno da dobijemo ovu sukuru na savom početku. Evo trenutni presjek, dakle, najveći broje predstavnika ispred državnih istitucija, akademiske zajednice, privatnih preduzeća, broje se lagano povećava. Super, super, odlučno. Predlažim da nastavimo dalje sa programom. Evo, kao što vidite, prema ovom presjeku, najviše predstavnika imamo ispred državnih istitucija, zatim ispred akademiske zajednice, na 3. mjesto privatna preduzeća i 4. mjesto djelje organizacija civilnog društva i javna preduzeća. Evo, imamo još jedan odgvor istitucija. Evo, ja ću predstaviti jeliti ekran. I kako ne bi smo dužili, velikam je čast da najavim našeg narednog izlagača. Tu je gospodin Damir Miljević, gospodin Miljević je član upravnog odbora, centra za održivo energetsku transiciju i resetu u Sarajevu. Ima preko 7 godina iskuso oblast energetiskog transicija, razvijedrživstva energije i ekonomike u energetici. Od febora ovdje godine je radi kaustručnjan za energetiskog transicija u sekretariatu, inicijive za hodušku energetiskog transicija u rudarskim područima na Zapadnom Balkanu i Ukrajnim. Dobar dan, gospodin Miljević i izvolte. Dobar dan, želim prvo da pozdravim svi u koju učestuju na ovom webinaru i da se zapalimo organizaciju za prilicita. Evo ja nešto kažem o sektoru ugla i u Bosnijih Herzegovnih i da pokusam da dam nekakva pregled stanja u tom sektoru. Stim što zna, zapomeljeni soblivno, jer sam ja ekonomista, moj četa, pristup ovom situaciji i problemu će biti sa stanovišta ekonomija. No, za početak da dam nekakav prvi sitni pregled, kako je stanje u sektoru ugla u Bosnijih Herzegovnih. Pa vas malio nadzni sled. Znači što se tičuje, proizvodnije ugla u Bosnijih Herzegovnih su u glanom proizvodi lignistih mrtih ugaz i ukupna proizvodnja iznos je na nivog nekih 13 miliona tona pročnu godišnju. Ono smo u 2019 godi za 3,2 miliona tona. 94% to ugla koji mi proizvedemo, potroši se za proizvodnju lekšne energie, a nekih 710,000 tona se potroši za proizvodnju toposne energie, odnosno to domačvinstva koriste zagrijanje i koristi si u centralnim sistemima grijanja ovo po gradovi ima s tim što više od 50% proizvedene toplotne energie u centralnim sistemima grijanja odpada na energiju proizvodnju iz ugla, a od onih 710,000 tona ugla i jednog trećinu potroši i drugi domačin. Bosnijih Herzegovnih trenutno imamo 11 aktivnih rudnika ugla i 5 termoelektrana, a taj kompletan sektor direktno zapošljava više od 17,000 radnih. Izuzerv termoelektranej stranari koje pušte na urad 2016. Sve otavlje termoelektranih botnika Herzegovnih su stare i starost pojedini blokova se kreće u 31 do čak 70 i 1 godine prema tome očesto da situacija stok stanovišta baš nisu jajna. Ovo je desnoj tabeli ovako koja je u plavo i boji. Imate kako izgleda produktivnost poradnik u gigavat satima i tu možete da primjetite da nova termoelektrana je 3 do 5 puta produktivnija od naših starih termoelektrana. Što ste tijeće ukuplnene i starih starih kapaciteta za proizvodnju eleksjenergiju botnika Herzegovnih on iznosne neke 4,5,000. Gigavata i u tim ukuplni kapacitet ma kapaciteti termoelektrana iznosne 48%, a ukuplnena proizvodnja eleksjenergiju botnika Herzegovnih treće se znači 15 i 17,000 gigavat sati. Ona je napr. 2019. bila 16,000 gigavat sati i tu je učešće eleksjenergije do proizvodnje i zuga se kreće uz aližnost od godine do godine između 60-72%. U principu, zavisi od hidrologijske situatie. Ono što je važno napomenuti je da sa ovom proizvodnjem eleksjenergije bosnika se gleda na i aktivni izvodnik eleksjenergije i nismo jedin i aktivni izvodnik eleksjenergije u regiji. Jedin i aktivni izvodnik eleksjenergije u regiji. Prima tome, kada pogledate to, ispade da prikodimo više eleksjenergije nego što trošimo s jednej strane a da ta, baš to izvodnja, nije sa ekonomiskom i tehnologiskom stanowi šta baš špit, odnosno vrhu u nas neću gašta da se danas imamo svijet. Ono što interesantno je da gotovo svi rudnici i sve termale strane u državno-vatništvu su nekorokativni. Teda se proizvodnja uglaja eleksjenergije u gotnim tercego i još pustoga suvencionir. U periodu 2015-2019 gaudna ukupaniznos direktnji suvenci u sektor proizvodnja eleksjenergije iz njog da iznaciju je stošiti 37,5 miliona maraka. Ono što je bitno sa ekonomiskom stanowi i je koja je cijena koštavnja proizvodnja eleksjenergije iz njog dobosnih tercigovani. I ovdje u ovoj žutoj tabeli imate stvarne troškoje proizvodnje 1 megavasata eleksjenergije po termalikranama u Bosnih tercigovani. Vi ćete da se tada aspo kreće od 35 euro u najmodernijoj gospanarima do 55 euro u termalikranika. Na to, kad dodate na tu cijemu koštavnja kad dodate po kriče gubitaka i odsmo rekli da je već i na gubitima i dodate suvencije, onda dobijete da je stvarnac i na koštavnja megavasata eleksjenergije iz termalikranama u Bosnih tercigovani daleko veću. I da u prosjeku prelazi 70 euro po megavasatu. Zvijezdica kod rudnika i termalikrana i ugljevik govori o tome da tati je na koštavnja uzvijeta bez novi investicije u proces odcumporavanja. Sa odcumporavanjem tati je na još 8 euro po megavasatu već. Kad to pogledate... Zmina vam, gospodne Miljevič, to vas prekidam. Samo sam tjela da vas napomenim, da imate još 3 minuta za vaše izvaka. Pogledate, onda vidite da sa ovom cijenom proizvodnje mi nismo trvišno kokure. Ja joj mogu da zamoliti za naravno sada. Ono što se sve ga može zaključiti je to da Bosnoča prehvodne lešne energie izluga čak i u direktne državne suvenicije je nefkasa, neprosta bilo i donosi doblijskavite. Prijedama da se kroz mjere na pređenja proizvodnje nešto može, postiči medjuti da uzmajući robave za investiranja, da se obezbije s proizvodnja potrešnim konkurentnim cijenama čak i bez takse CO2 i da svaka nova investicija o proizvodnju lešne energie izluga predstavlja tako zvanu nasukanu investiciju. Teda će se ta cijena tih nasukani investicija na kraju morati prelukati na postičenje lešne energie, odnosno na domače prašlače. Prima tome na pušlanje proizvodnje lešne energie iz ugdja i kompletnog sektora ugdja. Nije samo obave za Bosnih Herzljuva neprima sporozima koje zemne potrisala, nego je to i ekonomiji jedina racima na podu kako je možete mi doniti. Ja već suš molio zadnji fight. Biću jako brz, imamo par dobri vijest i jedna dobra vijest je prelukati za Bosnih Herzljuva ne počila srednji drudnika, druga dobra vijest je da je zada interesovanost da i zađe iz sektora ugdja. Ono što su pomeni izazvovi glavna pitanja je to ko će predvodi energetski transiciju na pušlanje ugla koja je uloga više odgana vlasti građavanja piti sa i drugi učetnik transiciju. Imamo znanja dovoljno za to transiciju ko će investirati u mnodivu izvore kako i koji su izvori uklavora na ova pitanja će zavisti i ustješno krebrina transicije u Bosnih Herzljuva. Hvala vam. Hvala vam, puno gospodne Miljević na veoma interesantnoj prezentaciji. Evo zaključili ste u stvari vaše izlaganje sa pitanjima ko će predvoditi energetsku transiciju i predstavna kuposljevi ugla koja je uloga više i nivoa vlasti. Možete podijeliti vaše mišlenje o tomi kako vi vidite taj proces u Bosnih Herzljuva? Ništa mislite kako bi moga ukeći u Bosnih Herzljuva? Ono što mi po mom mišljenju trenutno imamo situaciju je to da više negoji u vlasti u Bosnih Herzljuva mi misle da elektro privede u Bosnih Herzljuva ne mogu iznitrami. Nažalost elektro privede u Bosnih Herzljuva tako i finansijskoj situaciji da one ne mogu biti nosioći transicije da u Bosnih Herzljuva mi iznosi jedno zare z 9 milijardi konvertitivnih snaglaka a njihov profit u 2020 odnosio 19 milijalama. Prima to me kad vidite taka vodnost izmežu ukupnog prikoda i propita onda vam jasno da nemaju finansijske snaglje da sami izmeži transiciju i zato sam postavio to pitanje jer ono što drugie strane imamo je činjenca da imamo preko 6 milijardi euro šte jednje graža na istrivede koji stoje nesporišteno i one bi se po moj mišljenju mogu iskoristi dijalni mišlo normalno u ovoj transiciji. Hvala vam puno. Vedim da još uvijek nemamo pitanja iz publike tako da predlažim da nastavimo dalje. Hvala Nadira a ja imam čast da najavim naših srećeg govornika ovo puta Claudia Strango ona nam dolazi sa Štoklomskog instituta za okoliš gdje kao istraživaći radi na pitanjima politika za kliju energiju a u okviru izrede strategije okoliša jakcionog plana za Bosniju Hercegovinu angažovanja na pitanjima vezana za rodnuravnu pravnost društvenu jednakosti njena prezentacija će sve odnosti na principet transicije i naučene lekcije izvolta. Hvala vam profesore i dobar dan svima. Hvala vam na pozivu da učastvujem u ovom mesu sretu. Potrebno imate na umu ekonomske i okolišne faktore koji rukovode ovom transicijom imati velike posljedite. I to jeste jako važno pitanje. Kako se znači u toj promjeni, kako ublažiti teškoće, kako iskoristiti i pobredati se da su sve prilike napravica način podljenjene u unutar zemlje. Kako će se kako ove procese učiniti radnatravnim, kako planirati transiciju čini se da se radi o velovavsna stvari u razvecidim kontekstima. Moram uzvjeti u ovdje rodređene principi, kojime će se upravljati o pojedinne aktivnosti, govorimo o sedom principima. Na ostavu transicija koje su do sadace dešavali postojećo literaturi mogu vam reći da postoji i prevedena verzija koju možete način na webstranice projekta kao još neke materiale na engleskom koje možete pogledati ako ste zainteresirane. Koji je to dakle sedom principima? Prvo je pove čoti dekarbonizaciju. Nad toju okviru aktivnosti, klimatskih aktivnosti. Postoje ograničeni resursi, a oba transicija je vodi u impravco osparivanje klimatskih ciljeva, odnosno smanjenje emisija za takanečki gasovanog globalnom nivou. U tom situaciju, u tom smislu situacija nije dobra za ugalj. Čini se da će dodat na investicije pogoršati ispode okupno. Drugi princip je izbjegavati učošćivanje i da više ljudi je davisno od sektora gdje se prizvodi puno karbona i ukidanje subvencija. To podrezumaju ukidanje subvencija za industrie koje generiraju to. Mori se u svojiti politike koja notezavaju pozdaj drugi sektora. Dalje pruziti podršku pogodželim područima, održati stabilnost i ovdje je se pokazalo da je jako važno graditi na postojećim sredstvima povezati te regione sa drugim regionima, posebno povezivati urbana i ruralna područja. Još jedna praktica stvar jeste u laganje u infrastrukturu, transport, komunikaciju, obrazovanje, čim je se povećava prilike za pošljavanje većeg broja ljuda. Čepati principija je raditi sa radnicima nikmoj porodicama i cijelom zajednicom koja je pogodžena padom proizvodnje i kad se radi o radnicima u transiciji treba primjeniti kombinaciju mjera da se nadje izvor prihoda s druge strane i da se u svoj mjere koje će osigurati pružanje, socijalne zaštete u situacijima kada se ne mogu zapostati. Potrebno je ponuditi projograme prekvalifikacije za radnike kao i za njihovoje porodice i cijelom zajednicu. Također i personalizirana podrškom za pošljavanju savjetova je za mentalnost i na primjer. Dalje potrebno je da se odnosni troškovina prebace za privatnog dajavni sektor i osim okolišnih razloga za ovo postoje i ekonomski razlozi i izvor za pošljavanja zemlji što se može prenamijeniti za neke druge svarhe. Dalje potrebno je u svojiti mjere za postizanje, društvene jednakosti kada se pracenju regionalne ekonomiske prilike da se prioritizira sacerna podorška da se ugrožene grupa uvijek moraju imati na umu. To uključuje mjere koje su usmjerene na rješavanje i rodnene jednakosti okviru ovih planova transicije a to znači da nam trebaju indikatori koji idu i dalje od indikatora novih radnih mjesta povojčanje proizvoljnih regionalnih indikatora rasta, nego trebamo praciti indikatora o tome kakva radna mjesta se kreiraju i kojih dobiva i pobrinuti se da se poveća odpornost zajednice kroz inovacije. I poslini princip je princip procesa, a to je oseguratit da postoje transparentan proces planiranja. To se mora zaznivati na širokom socialnom dialogu koju uključuje aktere na najvišem nivou vlasti ali i na nižim nivojima. To je važno zato što se je neopodno postiči jedan duboki proces socialnom dialoga čime se poveća varaznumjevanje. Angažiranje sa sindikatima postiču se bolji rezultati za radnike i za zajednice. To se dakle tih sedam principi koji ma se treba rukovoditi pravično planiranje transicije. Želim i još jednom neglasiti da ne postoje jedinstveni odgovor i kako plan transicije treba odgovarati u Bosniji Herzegovini radi sa u jednom procesu u gdje postoji različiti puno različiti aktera koji se moraju okupiti i početi implementaciji. I što prije početa je proces to bolje. Interesantnom prestavljanju veoma važnih elemenata energetike transicije što je verovatno po ja i pomišljenju struke najbitnije i najveći izazov prestavlja u popravu integracija ovih principa koje smo čuli i vidjeli u energetsku transiciju Bosniji Herzegovini. Propustio sam priliku prije izlaganja da napomenim kolegica nadiraje, to napomenila još ranije da u izborniku imate mugučnost prevođenja, tako da idete u izborniku interpretation imate obezvjeđen komentu potrebno. Vej nego što nastavimo dalje ja bih da postavim pitanje jedno kolegici Klaudii. Afsora, ja se izvinjamam što ometam, odnosno prekida. Budući da nam je naredni govornik ogrančen sa vremenu zbog narednog događaja a već je 22, bilo bi dobro da idemo dalje, slažbim se a s ozirom da će Klaudija sanama biti do kraja, onda ćemo u cesi koja je pitanjima i diskucijama postaviti. Kako je? Napomeni i predlažujem da idemo dalje. Idemo dalje, dakle, sanama je također danas gospodin Nikolaus Kuzas koji radi kao službenik za pitanja javne politike. Sručnišlanje tima glavne uprave za energetiku i u Evropskih komisije ima preko 30 godina iskustu oblast energetike i tehnologiju Hellas u Atini, slani uredničkog odbora međunarodnog časopisa za kontrolusta kljenići gasova Elzevjer, te je u svojoj bogatvoj karijeri objavi u više od 300 recenzirani članaka. Doktor Nikolaus iz Valpe. Dobar dan svima. Palo vam na pozivu na webinar. Palo organizatorima, profesore, ja bih također chtio da se zahvali na ovoj predstavljanju. Velike imaju čast, što ima priliku učisovati na ovom sastanku i ja zapravo mijenjam Anu koja je glavna nadležna osoba u našoj jedinici u direkcij da energiju Evropské komisije za ovu inicijativu. Možemo li preči na sedeči slide molimas. Palo vam. Ja bih rekao nekoliko riječi o Evropskoj, o zelenom dogovoru sporezumu Evropské komisije, glavni cilje da se smanje staklenički gasova barem za 55% do 2050, 2030 to je u odnosu na 2019, to je prioritet na političkom nivalu za sve nas u Evropskoj komisiji i ovo će dovestit do klimatske neutralnosti Europe do 2050 godine, dakle imamo i logotip koji kaže niko ne smije biti zostavljen, a to je dakle podrška stanomništvu u regijema koje će biti obuhvočene transicijom. Sedeči slide molimas, da bi smo to proveli, da bi smo moramo unaprijediti kalite života ovih generacija, ne samo sadašnje generacija nego i naradi budućih generacija, ono što želim uraditi, jeste da pomognemo da se osigura inklusivna i pravedna transicija ovo ti ljudi da se oporavi biološka raznalikost i smanji zagadženje. Treća je prelazak na čistu cirkularnu ekonomiju, četvrto da se pomogne privrednim društvima da postanu svecki lideri u čistoj proizvodnji technologijama i da postanemo predvodnici na globalnom nivou, jer Evropska Unija jeste lider u ovom segmentu. Sedeči slide molimas, Frans Timernmans, koji je izvršnit pod predsednih Evropske komisije, rekao je da moramo pokazati solidarnost sa onim regijama koje će biti najviše pogođene u Evropi, a to su regije rudarenja uglja, moramo i dati punu podršku u ovom procesu. Sedeči slide molimas. Za Evropsku i iniciativu Evropske Unije u pogledu transicije ugljavskih podruća, 2017 je pokrinuta ta iniciativa, dakle imamo jedan otvoreni forum za dialog za interesiranih strana i šire zajednice, kao što možete vidjeti sa Karte Evropina, a koja je pokazana na ovom slideu, imam obuhvačena većina Evropskog kontinenta i 14 malja članica. Ove regije nisu samozavisne od uglja, nego od lignita, preseta i ulniš kriljaca u Grčkoj, na primer koja je moja zemlje porijekla. Mi u velikoj mieri zavisimo u proizvodnji energije od lignita i sada smo povečali ovu proizvodnju lignita za proizvodnju energije prilično velikoj mieri, a isto vremeno moramo da radimo na prestanku korištenja uglja. Isto se dešava u Špani, u Špani su već utvrdili, osnovali jedan fund za pravidnu tradiciju, što se dešava u drugim zemljama, su Njemačka, Ierska, Poljska, zatim u pogledu Treseta, Finska, Švecka i slična. Sedeći slide. O čemu se radi u ovom dialogu? Šta je naša namjera? Nasujemo dekarbonizirati proizvodnju energije naravno prestankom eksploatacije poselni koriva, a isto vrijeme pokušavamo da rješimo probleme prekvalifikacijom i dokvalifikacijom radnika. Kako to radimo? Lokalne zajednice i upravni organin, civilno društvo, industrija i evropska komisija, akademiska zajednica, nevladine organizacije, svi učestuvaju u tome. To je takaj jedan kolektivni napor i nastojimo pomoći regijama koje su obuhačane u ovom tradiciju. Što se tiče techničke pomoći, evropska komisija zajedno sa sekretariatom za techničku pomoć zemnemu transiciji i duža podršku, imamo 7 pilot regija, kao što vidite imamo Češku, Iersku, Poljsku, Rumuniju, Krčku i Španiju. Već smo počeli raditi na izradi različitih materijala, smjernica metodologija izještaja, instrumentaria, zatim organizujemo webinare koji su posvečeni i predstavljanju 5 ovih instrumentaria, instrumentari su posvečeni transiciji, rehabilitaciji, održivom za pošljavanju i podršci, socijalnoj podršci radnicima, koji su obuhačane i pogodžene transicijom. Što se tiče dialoga da zapadnom Balkanu o zelenom sporazumu? Kao što možete vidjeti na slajdu, već smo počeli 21. februara 2019. Kada je do nas se na izjeva o čistoj energiji u svahu transicije Zemalje Zapadnog Balkana u oktober 2020. Je opisana ekonomski investicijski plan i zeleni program za Zapadni Balkana u oktober 2020 donesena deklaracija o zelenom Zapadnom Balkanu na samitu u SOFI u okviru u Berencijpog procesa. Ono što je dogovreno, je se da se u potpunosti podrži zeleni program za zeleni Balkan, da se preuzme obave za izpunjavanja ciljeva karbonski neutralnu kontinenta do 2050, kako je u potpunosti podrži zeleni program u okviru u Berencije za rudarenje uglja i da se aktivno uključimo svi u transiciju u zemljama Zapadnog Balkana. Svedići slajd, monimas. Za Ukraину ovo je iniciativa za Zapadni Balkan i Ukraину i održanje u oktober 2020. Dakve Ukraina je takođe podjela zakvir za približavanje i Evropskoj uniji i pridruživanje zelenom sporazumu u oblasti klimatskih promjena okoliša i morskog ekosistema, obrazovanja energije sa obraća i polje privrede na osnovu spostavljenu mečusektorskog dialoga i postajnutaj sa glasnost o usvirenom dialogu o koracima koja je neopodno poduziti u ovim oblastima. Na kraju kraje vasmo imali sastanak na ministerskom nivou u trećeg decim pre 2009. 20. godine kada je dogovoren plan dada za 2021. godinu. Najvažnija načela iniciative za područa, ugljavska područja su, dakle, u okviru svecki banke načinavnu fundat zaštitu okoliša i upravljanje vodom evropskog komisije, evropska banka za obnovu i razvoj. Očamo joj riječ u ovoj inicijativi. Potrebna je otvore na platforma za biolog u zučešće svih regija i brojni za interesirani strana radi razmene iskustava, znanja i najboljih praksi o pitanjima vezanim za transiciju. Zatim, crinim programe i razmena i prenoznanja iskustava i najboljih praksi o pitanjima vezanim za transiciju između Evropské unije država Zapadnog Balkana i Uprene. Zatim, akademija za sektor udarenja ugljav po pitanjima transicije, koja nudi posebno osmišljene programe edukacija u ovupravljanju, učešću zajednice o poravku okoliša, prenamjeni zemljišta i opreme za relevantnih za interesirani strane. Moram ovdje naglasiti da, kada je riječ, o prenamjeni zemlje, taj proces je već počao u drugim zemljama i vjerovatno ćemo imati neke veoma dobre primjere iz zemlja koje smo pripredno spomenuli. Što se tiče techničke pomoći, dakle stručne pomoći, imamo stručnake koje će učesiti u pilotregijama u zvrdu i detaljnih spjednica, koje će koristiti i provoditi resortni državni organi i na kraju je važno spomeniti pristup stresima zafinansiranja ovih projekata. Koji način će ovo biti provedeno u praksu? Otvorendi smo za sve inicijative, imamo, dakle, vrlo dobar pregled situacije u glješkim područima u Zapadnu, Volkanu i Ukraini. Imamo dobre prakse iz regija u Evropi i na primjeri sjednja amerijski država na osnovu kojih možemo raditi. Dakle, organizacija nekih manjih događa do 50 učesnika u određenim područima i regijama koji su obuhvočene ovim procesom. Zatim, jačanje svijesti koje će o mogučiti bolje učešće na lokalnom nivou. Možemo li prečiti sedeći slide? Sve ovo, što se nalazi u mojej prezentaciji. Možete način na narodnim linkovima. Imate inicijativu Evropska Unija za Rudarska Područa u transici. Tu možete sve informacije način ovo inicijativi. Kada je riječio inicijivi za Rudarska Područa u transici na Zapadnu, Volkanu i Ukraini. Takođe imate link i na kraju link za Akademiju za sektor Rudarenja uglja. Pozivam da posjetite sve ove internetstke stranice i takođe da date svoje komentare koje će biti prosjećeni i glavnoj direkciji za energiju. A mi smo ovdje da pružimo podješku. Hvala vam na njepšta. Što ste mi slušali? Bude te danas na nama. Evo ja bi da iskoristimo još ovi 5 minuta pri neku što oddite. Pa bi voljila da vam postavim jedno pitanje. Kada pričamo samom početku planiranja transici. Što vi smatrate da su glavni izazovi za zemlje sa kojima, sada smo za zemlje sa kojima izapljiva. Najgažni izazovi koje imamo neke primjere iz Evropské unije, iz drugi iza malja. Izazovi u ovo inicijetivi jesu da se prenos znanja iz drugih zemlja kao što je na primer Njemačka, Belgija, Franciuska, zemlje Centralnej Evrope, oni imaju, oni su zaisto radili obsežno na prestanku korištenja uglja već pri 20 vodina i imamo neke rekaovi dobre primjere u tim zemljama o ovom procesu. Dakle, nema potrebe da idemo na Zapadni Balkan i Ukrenju da pronađemo načine i razvečite mogućnosti. Naravno, za svaki rudnik, svaku elektranu postoje razvečite mogućnosti, svi razvečiti, ali vrlo je važno sagledati ono što se dešavalo u prošlosti rani i kako mi možemo raditi u ovim zemljama sada, to je moje mišenje. Mislim da je to isto mišenje evropske komisije ove zemlje koje se sučavaju sa transicijom. Vrlo je važno da se radi brzo i brzo pređe na obnovljivej izvore energie. Ja razumijem da se u ovi zemljama u velikoj mieri oslanja na ugalj, ali trebamo uzeti u obzir dobre primjere iz drukih se malja i raditi na tome. Imali nesto da biste izvojili kao neku od prednosti koje zemlje zapadnu Balkana ima. Imamo li neku prednostu u ovom procesu? Prednosti za malja zapadnu Balkana koliko sam ja vidio također i u ostalim dijelovem Evrope će ostvariti ukoliko brzo pređu na čistiju energiju, ukoliko brzo oporave okoliš i sada prelazimo na električne automobile, prelazimo na obnovljive izvore energie, ali mislim da to prevedemo, to će biti bolje za naša društva i za države zapadnog Balkana. Dakle, prelazak na društva koja će biti bolje prilagođena okolišu. Kako bocićam učestnik, da ukoliko imaju pitanje doktora Nikolausa da ih postabe u UNI sekciju. Doktor Nikolaus će se posvetiti predlazim da nastavimo dalje. Kvala Nadira, a naš sljedeći gost iz lagač je samo dok tehnika dođi se biti koala. Videom je bio isključen jedno vrijeme pa je administrator to upravo mogućio. Naš sljedeći gost je gospodin Aleksander Špor. On je oditelji straživačkog programa za jazz transition i ima dugo-gođešnje iskustvo preko 15 godina iskustva u radu na pitanjima energetike transicije pogotovo u sektoru uglja. I brlo je važno napomjenti da na mond dolazi iz Poljske iz države koja veoma je zavisila a još uvijek zavisli od uglja ali se nalazi u intensivnom procesu energetike transicije. Njegovo izlaganje je na temu territorialnu planiranje transicije u praxi saznanja iskustva iz Poljske. Vjerujem da ćemo iz iskustava Poljske moći da naučimo neke lekcije i da ih implementiramo i u Bosnijih Arsigovim. Gospodinje Špor izvoliti. Prvom, Mr. Aleksandar, nije nemožemo odvijek. Znijevam se, kako stavimo Aleksandar, nečimo vas. Nije nemožemo odvijek. Kaj je neke zvukole, nečimo. Predlažem da uradimo jednu vježicu prekomenti, pretra doko gospodin Aleksandar riješi svoje tenčke probleme. Pslazitele se profesore. Možemo, uglorado. Odlično. Prvom, predlažem da Aleksandar prestartuje računar ili ponovopokrjene zumpa. Nakon mentimetra se možete ukljutiti. Nadam se da svi vidite moj ekran. Ponovosmo dakle na aplikaciji menti. Ljubazno vas molim sve da u vaši pravidniku uđete na stransku www.menti.com ukucate kod 1-5-1-4-4-4-9-6 i odgovorite na pitanje koje je ovdje istaknutom. Palavam. Odlično. Imano sve više odgovoram. Za sava najveći broj učesnika misi da je najveći izazovu u procesu energetske transicije prestavljaju poslovi. Zatim, regionalna ekonomija. Isto tako jačan je društveni na jednakosti. Poslovi i dalje vodi. Evo je već imamo 42 odgovora. Nadam se da ćemo imati što više. Zanima nas šta mislite šta vas najviše brine u ovom procesu. 48 odgovora. Super. Odlično. 49 odgovora. Poslovi i dalje vodi dakle to izazov koji je najviše prepoznat kao značaj od strane naših utesnika. I također još jedna stavka za koju ja trenutno sad ne vidim neko što dilim ekran, ne vidim tačno što piše pa možete će mi profesor Husika pomoći. Pristup energi. Dobro, odlično. Palovo. Dakle, pristup energi. Nakon toga imamo jačan je društveni na jednakosti i regionalna ekonomija. Evo ja ću predlošiti da sačekamo dobro još 60 u koliko to bude moguće i da onda nastavimo. Nadam se da je gospodin Aleksandar uspjurješti svoje probleme. S ozvukom imal smo probu u 12 sati sve radlo kako treba, ali avo često se desava da nekad nas technologia ne služi na načinu na koji mi to želimo. Dakle, nadam se da ćemo uslušno riješiti tukvo te škoću. 52 odgovora. Pa mislim da ćemo ostaviti na ovom broju odgovora. Dakle, izazove koji naše učestnike najviše vrinu a uvezi energetiske transici je na prvom mjestu poslovi, na drugom mjestu pristup energiji, na trećem mjestu jačanje društvene jednakosti, te sanacija, devastirani područja i regionalna ekonomija. Evo ja ću završiti sa diljenjem ekrana i vraćamo se do gospodina Aleksandar da proverimo je li sad sve radi. Ne čujem vas. Nažalost ne. Predlažujem da idemo sa sljedećom prezentacijom a zato vrijeme da pokušamo riješiti ovaj tečki. Tamo i ja isto predlažem naše zoom host i kolegice Senka će pomoći po gospodinu Aleksandru a mi možemo onda preći na narednu prezentaciju a to je prezentacija dr. Rachel Perks. Dr. Rachel Perks je viša stručnjaknja za rudarstvo u sveckoj banci sa dugom praksom u ekstraktivnu industri. Prima što se predružila, sveckoj banci radila i živjela 12 godina na teritoriji Afričkog roga i u srednjoj Africi. Radla je na upravljanju transitskim procesima u zemljama su priroda i resursi imala značajnu ulogu su u kopima, ali isto vremeno i katalitičku ulogu i zgradnju države. Dr. Perks tenutno vodi razvojne aktivnosti svecki banke u polju pravidnih transicije, što uključuje i podruće Bosnije Hercobne. Dr. Perks izvoljte. Kvala najdjevša da sam oda potvrdim, da mi možete čuti. Da, sve u redu i vidimo vas i čujemo vas. Odlično, jako mi je drago što sam tu s vama. Hvala vam na pozivu. I jako mi je drago što vidim toliko kolega, prijatelja koja sam imala priliku poznati tokom svoga rada. Cjenim neke od ovih inicijalnih komentara koje su s nama podijelili poboćnici ministara kao i kolega iz Evropske komisije koji radi na ovoj pravičnoj transiciji i tada u nezapadnom Balkanu i Ukraini. Baldija, ja zajta uvažava vaši principi koje sto tako utvešno prezentirali i zajta se radujem inkarvencijama u BH. Ovo je važan prvi dialog i krucijalni aspekt rada koji mi provodimo ideja da ste ljudi okupe, da razgobaraju, da mogu razmijeniti svoje zabrenutostjali svoje na 9 danes za okolišni i štokruzke okolišni odrebe u Bosniju Herzegovu. Sjedjeći slajd. Želim citirati nešto važno, novi klimatski akcijni plan 6.07. Citi preložen odboru postavljenja vrlo ambiciozne ciljeve, prez svecko banka žel je stvariti u narodnom periodu i u našim timu radimo vrlo blitsko sa drugim odljelima svecki banka gdje se razmata ta transicijna puškanje koristenja i dia. Ovo je citat našeg predsednika koji je zaozelostav da se transicije stavi u srce naših aktivnosti i uputi ćemo javnu verdiu koja će im skoro biti dostępna ta sveckine. Ovo je jedna važna mapa koja pokazuje cestog obora ima da je sitla će u dvije haza. Ako vidite aziju i vetacila aziju i neki djelove sjedini i drzava primječnije moj povećanu potrazniju za proizvodnjom uglja. To je jedan dio svijeta, drugi dio svijeta Tjeverna Amerika u velikoj mjeri evropske zemlje i sada i zapadni Balkan i jub Ukraina tu se smanjuje potraznje za proizvodnjom uglja u cilje proizvodnji energije. Svrha ovoga je da se pokaže da iako da dolazi do usparavanja potraznije uglja da je to nije ravno mjedno i treba uvijek imati na umu da su sve zemlje u svijetu u dosta razlučetnih tazama transicije. Ove drugi slide govori se o tome o tipovima politika koje nastavljaju smanjivati dostępnost ugljena u zemljema to smo u zamirovu pomoću uklavniti u kontekstu Bosne i Hercegovine veći broj zemlja nije streman za ovu transiciju i potoji jako puno privatnih interesa koji ukazuju da je planiranje ove transicije vrlo zahkevno i pojavljuje se očegledno pitenje pojedinih radnika koji nažalibite izbačeni da ili je rudnici želaju stvariti određenu zaradu pojedečke elite ponekad imaju svoje interese u tektor ugljena i postoj fiskalni jazovik koji će se pojaviti kako se smanje industrijska proizvodnja što izlaže opasnostima pojedine zajednice i lokalne zajednice u zemlje. Kada govorimo o pravične transicije ja ću objasniti koji mi i definiciju koricima u svijetskog banci i o situacije gdje imamo razliku dinamici i obstegu ubrzane dekarbonizacije koji sada mora ubrzati sa novim ciljelima koji se postavljaju. A pošto imamo ta tu dinamiku i obstegu koji se razlikuje u razvođenim dijeladima svijeta u svakim u svakoj zemlji gdje banka radi i mora u svojite pragmatičan pri stup koji će se prilagoditi svakoj pojedinoj zemlji. Uključaju bozni hercegovine kada smo bili pozvanje u stranoje ministrastovanjska trgovina i ekonomskiho odnosa da obavim u planiranje dosta vremena smo posvetili razumjevanju primarnih izazova u federaciju Republjucu Srpskoj i na nivou držove i razgovarali smo sa obcenskim nivom da razradimo taj obim rada koji će biti prilagodjeni potrebama konkretnim potrebama pozni hercegovine. Ovo je svita o kojom smo rozmišljali nekoliko dana iz najnovijeg vješta je beđarno agencije za energiju i to nam da je okvit za našo trenutnu energetsku transiciju oto izisku je jedan zaivnički pristup na nacionalnom nivou i na globalnom nivou i nadam se da će ono što mi radimo biti dijote globalne zaivnice. Kao što znamo Pritica gda zubrda transicija raste najnovije brojke svetkog energetskog savijeta koji je otan koji je osnovan da bi se ispunili ciljevi pariskog klimastog sporozuma Potrebno je da se uvrda prestan korištenja u njoj 4 puta i ovdje prikazano koje su razvojčiti incudi drugih izbora energije do 230 i onda naravno dalje do 250 u ovim predvijađanjima koje imamo u ovom izještaju razvojčite scenari koje banka podržava zemlje do 230 neke zemlje trebao i u potpuno prestacek potacijom moh je do 230 a ostale do 240 i kako smo mogli vidjeti prezentacija daleko smo od toga da postivimo te ciljevi u takom kratkom bredenskom roku i realno pitanja odnosno zabrinutu koji mi u svijetkoj banka imamo je kako ubrzati tu energetsku transiciju i usplatiti to sa pravičnom transiciju jer moramo postiči da obi procesi prate i jedan drugo kako niko ne bi ostalo zapostavljeni kada razgovaramo o radnim mjestima zanimljivo je vidjeti da je to prioritec za učestnik ovom webinaru webinaru razgovaramo o ljudima u radnicima i elektranama i konkretno onima koji su u sindikatni odnosno o to su radnici koji rade u kompanijama imaju svoje pakete beneficija pensijone kapacitete međutim poznali smo da se u protekle decenji provela sve forma industije uglija i sada u većini zemalja postovi koji se odnosno se na uglj su ugovoreni postovi odnosno više nemamo veliki procent ljudi koji su koji imaju takve vrste postova to znači da su paketi i socijalne mjere koje vlade s moraju biti razlučiti jer sada postoji većih broj osoba koji nisu obuhvačeni cijelim paketima benefita za postanel u sektor uglja od izoveb zelenog kruga prelazima u širu sveru lance vrijednosti i to su radne mjesta koja su posredne i ako pogledamo utjeca to su ljudi koji su možda registrirani u rudnicima u izgradni ljudi koji pružaju razlučite usluge technička rješenja za rudnik ili elektrane tako da je neopodno napraviti detaljnu analizu cijelog ovog lance vrijednosti da se svati. Onda prelazimo ovo ljubičaski dio gledamo fiskalni utjeca u zajednicama odmislno kako će smanjeni iznos plača i utjeca ti na sve one poslomne subjekte i doba vljaček koji u tu zajednicu zbog na rudnika i elektrana i sada probodimo oba koje straživanje u kontekstu Bosne i Hercegovine sa oferom, sa federacijom i sa republiklosebskom. Želim se vratiti na opitanje pravične transicije. Pravična transicija je ukorjenjena u međonarodnim odločasti da niko ne bude izostavljen i fokusirase na simbikalno odružime radnike i mjere koje treba potrebno obuhvatiti u tom programu pravične transicije koju podupire svjetska banka da niko u tom procesu na čisto energiju ne bude izostavljen, govorimo o radnim mjestima, o ljudima, ali i potrebbi usvajenja politika i planova, investicija i efekata koja prenamjena može imati i kakav će biti položaj zajepica u tom transicijiskom periodu. Mi smo u sektoru ugljene imali razlučite projekte 80. i 90. I nedavno smo bili uključeni u Bosni Hercegovini, Ukrajini i Srbi nakon nekoliko zemani Evropske unije. U Zostini uzjeli smo sve naše iskusto da 80. I nastavili napraviti jedan novij okvir koji ćemo primijeriti u zemljama na lijevoj strani lekcije koje smo izvukli iz naših aktivnosti 80. i 90. I nastavimo je primijeriti u ostalim zemljama. Očegledno je da moramo ići dalje od nacionalnog nivoa nego okupiti zajepice i uključiti proces planiranja koji mora biti inkluzivan da biti s one uključili u konsultacije da planirati razvoj i kako je prenamjeniti sredstva zajeknosti razvoj, kako uspaviti budući razvoj i osigurati da postoji jako puno tu pojedinačnih interesa i kako angazirati te interese na način koji će biti zadvoljaviči da sve. Mi smo izradili jedan pristup gdje prepoznajemo tri ključne faze. Prva faza koju zvojimo prijet zatvaranje to je planiranje i ona je sada u toku većini zemlja zapanog valkana, Ukraini i u i nekim drugim zemljama. Tu je neopodno se fokusirati na razumjevanje problema i u toj fazi se zgovara sa svima koji su na koje se utječe to zatvaranje. Zatvara se zatvaraju se u rudnici elektrane i primjenju se to je druga faza gdje se pokreću odrećenih programi i vrši odgovarajuće primjena programa i treća faza je zavašna faza gdje se prelazi koji ziskuje važnu analizu transicije i u jednom području sada se još uvijek nastavlja. To je dugo trajena faza i transicija se i dalje razlaže i trati. Transicija nije nešto što cesta 10 u 5 godina, nego čbirovato izljavati nekoliko decenija. Evo da kažem nešto još o našim našem okviru. U sa lijeve strane vidite o ne faze koje sam ukravo spomenula. U tučaju Bosnije i Hercegovine, sada smo u ovoj faze planiranja kao što je pomoćek ministra rekao pokušavamo napraviti plan transicije i u svojamo jedan brlo sistematican pristup planiranjem gdje imamo zvi kolone, prvo institucionalno upravljanje. To odnosti na ono što sam ranje spomenula, neopodnost da nacionalni team kolegje počal raditi samo operom odma u izrade propisa i koji će biti upravljane koje će biti opis projektu, projzom sedatka na Kođer. Radimo na engažmanu svih haktera da bili sigurni da imamo zajdsta jasno razumijevanje kada se zapara koji rudnik odnosno elektrane i okupljamo sve te podatke u jedan sve obuhvatan plan. Druga kolona se odnosi na ljude i zajednice, potrebno jako puno napora uložiti u napore na profiliranju da razumijemo dve u rudnike koji je postojeći obim radne snage i gledamo naravno i ona je gretni i ona imbirektni rad ljudi koji rade u sektoru ugljena i radimo detailjne analize u pilot područima i treći stup se odnosi na sanaci zemljišta i okoliša koja je važan aspekat koji se često zanemaruje to je prilika da ta zemlja postoje na generator ekonomiskog razvoja u neknih zeljama gdje smo radili postoji mogućnost da se otvoreni koupovi pretvore u solarne elektrane ili za spadišpenje energie ili za neke poslovne područi mali smo zanimljive razgovore o tome kako bi se ti bivši u nešto prenamjeniti u nešto produktivno to je nešto što što se razmatra širo me vrope i ne znam koliko je sada ostvarivo i vidjećemo kako lokalne vlasti i obcine ispoštuju i pokušavaju po zabaviti izvedivosti ovih slanova kako bi se i koje bi indefici je tu trebalo uložiti da bi se stvorila i krivala nova radna mjesta ovo je poslednji slajto pokazio kako je situacija trenutno aktivno svolknućani upružanje pomoći vladama uplaniranju zatvaranja i radimo puno u kimi u svoj africi maroku menim dijelozima Evropa poljska srdija ukraina i radimo i na penosu znanja informacija u pojedinim dijelozima radimo na otorizim dijelozima Evropa i zapanom Balkana odruče da koje smatramo da su prioritetnali još nismo zaangażirali ili planiramo u budućnosti tu govorimo u Kolumbiji u išnoj Ameritina primjer i naš partner u zanju stu sjedinjenje države Kanada u jednim kanjevstvu Franciska Njemačka i u kad se radio sjedinje državama da smo imali inicijativu twinning za obratljenjenje zajednica i Balkana i imat ćemo sljedeću planiranje u septembu da se prvodno osjećemo na još nekoliko pil četvi občine i posnih jacobne koji će učestovati i omogučićemo i drugim partnerima da se zastupne u kontakt stavnom kajko pomoćnika ministra Sopića ili sekretariate za ovo inicijativu ako želite učestovati ovim ću zati učiti i naravno stavno sam odgovoriti na pitanje imamo pa pitanje za vas u kvjenej sekci i pa evo ja bi izvojila dva prvo pitanje i oddeko foruma Zenica ja ću da pročitati u izvornoj verzi i dakle na englijskom jeziku da nepslučajno došlo do nekog gubljenja u privodu kako da pitanje ide what do you think našto mislite da će se smanjiti prezvodnja energie iskidro elektrana na slajdu pokazano da su druge vrste energie ok ali će hidroenergie ostati na njom manjem od 20% ja sam nadam da ste me uspili čutnje ako sam dobro svatila radi se o predvijanjima o prezvodnje hidroenergie u Bosniji Herzegovini radimo samo ministarstvom manjske trgovine na pitanju malih minihidro elektrana mislimo da je ključna diversifikacija energie da bi se osegurala energia za zemlju nevamo nekakvih predrazu da u smislu kako će to izgledati kao i obično imamo na umu ciljeve vlade, zemlja državne planove u pogledu energie i okoliša može občina ili regionu na uglju obratiti postoji različiti zahtivi koji možete dnostaviti u Bosniji Herzegovini radimo na nivou vlade, zemlja i entiteckih vlada ovdje u Bosniji Herzegovini a dakle regije trebaju postaviti zahtjev državnom nivou ili entiteckom nivou u ovom sučaju Bosniji Herzegovini Republijstvi Sepskojili Federaci ali svaki zahtjev rado prihvatamo jer želimo postači sve obuhvatni proces planiranja tako da ako dobijemo zahtjev koji je u uvidu projekta se integriše u plan transicije obično vrsta pomoće koju mi dajemo može biti pomoć energetskoj transici ili alternativnih rješenja malih i srednjih predvizeća prenamena zemljišta zatim pomoć zaprovođenje analiza banka nema nekih posebnih ograničenja u smislu vrste sektore ili vrste pomoći ali je najvažnije da se dokaže opravdano stakog zahtjeva da je prof. da proverimo dali je gospodin Aleksandar uspio da riješi ovi tečke po te škoće nadam se da jestu z pomoća naša ja se nadam da je gospodin špor riješio tečke probleme i da ćemo imati priliku čuti kakva su iskustva ja se isto nadam da me čujete koliko vidim možete me čuti možete ali potvrtiti ali vam najdjevša žal mi je zbog ovih tehnickih problema ja se nadam da ćete mi oprositi ja se nadam da ću nadoknediti ovdje me koji smo izgubili s prezentacijom tako da evo odmah ću početi s prezentacijom danas sam zamoljen da govorim o poljskom iskustvu u planiranju transicije o teritorijalnom planiranju transiciji i uradi ću to ali prije nego što počnem za one koji ne znaju kao poljskoj u vjarskom sektoru ja bih se kratko osvrno na regije rudarenje uglja u poljskoj u poljskoj imamo šest važnih regija proizvodnje uglja ovaj manje neću ni spomenjetu ovoj prezentaciji dakle imamo 3 regije gdje proizvodimo antracit i 3 gdje eksploatiršemo lignit većina vas je čuli za silesiju to je zapravo regija gdje se gdje je najviše radnih mjesta vezano za eksploataciju uglja dakle to je regija gdje imamo najviše rudnika ovih 6 regija se u veliku mieri u različitim aspektima neke su udaljena područija na primer doňa silesija imamo tu jednu elektranu turufu koja je verlo poznata po nedavnom sporu prekogrančnom sporu onda imamo gornju silesiju koja je gusto naseljena industrializirano područje gdje sve ekonomija ove regije prilično živa i razvijena imamo mnogo rudnika uglja i problema vezanih za rudnike ovo je regija koja će relativno lako proći u ovoj transiciji narodno zbog različiti karakteristika i vremena kad su izgrađene elektrane ili otvoreni ugljeni okopi isto tako mijenja situaciju imamo neke regije gdje ugljeni okopi postoji već 200 godina a negdje su tek nedavno izgrađeni negdje 2050 950 tih pardon dakle različit je i tradicija rudarjenja uglja u različitim područima uprkost tim sobzivno na te razlike svaka od regija ima različit plan u smislu dinamike zatvaranja rudnika uglja i prestanka korištenja ovo jedini privatni rudnik u polskoj ostali su u vlasništvu države ovo je mi smo jako bili aktivni u ovoj regiji jer je to regija koja je najdalje odmakla u tradici ovo je na primjer nešto gdje i druge polske regije mogu koristiti njihovo iskustvo i koliko sam ja svatio ova regija će biti uzor za sve ostale regije imamo i druge regije koje u kojima se intenzivno rudari a koje na neki način odlažu ove promjene i transicije što je moguće više za Silesiju je to 2049 za neke druge neke druge imaju isti vremenski cilj ali neke žele to uradi ti ranije dakle vremenski okvir je u nekim slučajvima određen međutim nijedan od njih nije konačan i za jednu regiju dakle proces postavljanja roka je prilično sloboden ovaj proces određivanja roka za presta na korištenja ugljad takođe određuje i evropska komisija na neki način putem mehanizama i određbi zelenog sporozuma mehanizam pravedne transicije koji smo ranije spomenuli nudi regijama u Evropi koja je odlučaj da prestanu koristiti ugalj finansijsku kao i techničku pomoć u ovom procesu dakle komisija naravno želi osigurati da ovaj poznati sloga niko neće biti izostavljen, bude provedeni u praksi dakle da nudi određen u vrstu pomoću, naravno cilj komisije jeste da da ne bude projekata koji će produžiti postavljanje i eksploataciju uglja u proizvodnji energije imamo naravno još dva aktera, vrlo važna jedan od najvažnih partnera Evropi komisije Unije su regije i ono što se očekuje od njih da utvrde svoje potrebe i izazove sa kojima se sločavaju kao da i pripreme projekte sa ciljevima koji treba 30. te godine koji bi se našli u teritorijalnim planovima provedbe i onda mogu dobiti techničku i finansijsku podršku naravno imamo i trećeg učestnika u ovom procesu to je centravna vlada i to važi za pojevšku državna vlada državna vlada mora osigurati da koheziona ili strukturalna sredstva su u skladu sa ciljevima da se troše za ciljeve i politike u okviru okvira pravedne transicije također moraju osigurati da se postavi ravno teža u pružanju pomoći različitim regijama i naravno, to su i aktera koji su veoma važi u ovom procesu dakle ako mogu koristiti teoracki kojam ovo je proceduralna pravda načinja koji se provodi disibuciona pravda ja se izvinjavam Komisija osigurava da se resursi raspoređuju pravično u partnerstvu kada ma i regijama i sada idemo na sedeći slide a sada ću reći nešto o proceduralnoj pravdi ja bih se ovdje stavio akcenat na iskusu iskojske mi imamo jedan tradicionalni pristup socijalnoj pravdi od koji je nas nazivati srcijelo soleće imamo s jedne strane privatne streduzeća i s jedne strane i sindikatez druge kao i vladu koja uvijek učestuju u procesu kada je riječ o energickoj transici i izazovima koje donosi klimatska promjena, ovoj strukturalni dialog više nije u potpunosti problemima koji imamo u smislu da na primer u polskoj sindikat za crni ugalje je najjači i oni imaju vrlo jako uporište i vrlo obsežna sredstva da dobi ono što hoće s obzirom na sve okolišne probleme na primer koji su eksterne prirode nisu dovoljno i u potpunosti zastupljeni u dialogu između ova tri aktera ako ne imamo zelenih sindikata onda jer na tom nivo u još uvijek nije zrela onda po mom mišljenju neće biti dovoljno zastupljena pitanja klimatskih promjena i o okoliša to su i verovatno spada u veću izazove ovog problema naravno imamo i krata krok ako želite postaviti pitanje dali cijeli proces planiranja teritorialne pravidne transicije realan ili nije trebate znati nekoliko stvari o pojskoj koji možda mogu biti interesantni za druge zemlje ovo je pojska jedina država evropske unije koja nije se obavezala na dostizanje cilja čak i ranije mislim da su sada četiri zemlje i u zavisnosti ovo je odluke pojska u smislu u finansijski podrški komisija može povući neka sredstva odluka i odluka i odluka i odluka odluka još nije donesena ja se nadam da još uvijek imamo vremena da da usvojimo ovoj cijlj klimatske neutralnosti a novac ćemo dobiti samo ako prihvatimo ovoj cijlj ako pogoda test na ranije poslova vidjet ćete da sam dosta radio na historijskom procesu transici ako pogledate kasnije strategije politike vezane za ugljen vidjet ćete da je uvijek postojalo to ta nada u planovima je na potražnja za ugljeno mnogo viša nego što je stvarno bio slučaj i sada u trenutno energetskoj politici poljske koji je noviji dokument odnosi se na energetske potrebe dobi 40 postoje jako ambicioznik planovi za drže bez punjavanje odrečenih ciljeva u sektor ugljena i za njiha 3 mjesece ako neko pogleda emisije CO2 odnosno njihovo u cijelu dolazi do naglog porasta tih cijena posebno kada se radi oligmitu tako da je ne samo da cijeli proces je izbožen riziku da ostavi dosta ljudi i za ekonomija tog procesa je očigledna u ovom trenutku i ove sedmice smo doblili još jednu državnu kompaniju koja doha tov elektrana na oligmit koja je najveća u Evropiji da prestane prodizvoditel struju do 238 rani je su nadavno da će to biti mnogo kasnije i to izključilo pod utjecajem sadašnjih cijema CO2 Evo da zaključim mislim da je važno znati da kad se radi o trenutkom planiranju transicije u poljskoj postoji konsensus s jedne strane imate vladli organizacije koje planiraju tehnički prelaz i promjenu energetske kombinacije elektrinskog mixa u pravcu niskokarbonskih technologija to je jedan izazovan proces a z druge strane imate sindikate mi u polskoj kažemo da se papir nestidi tako da imamo to je pritisak sindikata da sešto više koristi ugolj mada ako pogledamo u nazad taj optimistički scenari za sindikate da će ostati eksploatacija uglja se neće materializirati kao je obučno i mora se postići sporadzomni sveđova dva pristupa to je proces koji je na stanaci i u polskoj i drugim zemljama uključujući i vašu ta socijalna svijest o klimatskim promjenama je riziku pokolišje sve veća dolazi na veći nivo i jako to u ovom trenutku nije tako važno biće puno važnije ovoj budučnosti i to je poslije poruka koji sam ovaj put htio s vama podijeliti i na osnovu ovoga slajda veći dio posla koji obavlja instrat se oslanja na podatkovnu platformu što je trend u zemljama članicama ono što je instrat obavio jako puno podataka okupila te dokumenti i podatka u jednu bazu i na osnovu toga smo napravili jedan model koji jest energetski model i ovi podaci i model nam omogučuje da sa punom transparentnošću pratimo proces pračenja efikasnosti sektora energetike rezultati koji smo nedavno došli ja se pokazuju da ekonomski govoreći uvjen posebno lignit ali verovatno i antrecitvu u 40 godinama više neće biti ekonomski opravdan dio energetskog mitsa i to je možda posljednja stvar koju želim sada reći hvala vam i očekajmo našo pitanje hvala gospodinje špor na zaista detaljnoj prezentaciji priče iz poljske priče iz proces energetike transicije koja se dešava u poljskoj vjerojemo da svi koji smo slušali ovo bavimo s energetiskom transicijom mogli smo pronaći u ovim elementima i našu situaciju naravno na punovanjim brojevima da se prgovorimo obim u proizvodnije o snagama o tonama i tako dalje evo imamo jako puno pitanja u sekciji Q&A a nešto od ovih pitanja gospodin špor je i odgovorio međutim, evo jedno konkretno pitanje koje se odnosi na termoelektrane na ugalj pa pitanje kada je puštena u rad posljednja termoelektrana na ugalj misli se dakle kada je izgrađena posljednja nova termoelektrana u poljskoj i da li to proizilazi iz ove priče biti zatvorena nego što joj istekne životnji. Ne mogu vaš napam je reći kada se radi o termoelektrani ali mogu reći da koliko je meni poznato najnovi blokovih termoelektrana su izgrađeni skoro i ako želite to preprecizne podatke o tome opravo i ova naša baza podata ka pravo mjester možete pratiti podatke za svakvo elektranu u poljskoj i preporučim da to pogledate postoji veliki rizik da će najnovije elektrane malignit najnoviji blok biti zatvoren trije nego što dođe do ekonomskog povraka možete se raditi o tome da investicije koje su već uložene u elektrane se neće pratiti. Jedan od dokumenata koje sam preporučavao za čitanje jeste elektrana u ostrojenki koja se trebala izgrađiti, ali analizi fondacije gradnja je zaustavljena i uzima se u obzir u obziru pravo podaci koje smo mi prikupili pokazalo se da neće biti profita bilna i koliko ja znam sa da se odvija pravni postupak izbog ekonomskoj zlovupotredajte investicije. Hvala gospode špor na odgovoru, imamo još nekih pitanja za vas, ali nadam se da ćete ostati sanama do kraja, pa da ćemo u vremenu koje je posebno posvećeno za pitanje i odgovore postaviti i preostala pitanja za vas. A mi idemo dalje sa programom sljedeća tema je EBRD-ova inicijativa pravedne transicije i angažman EBRD-a na Balkanu, dakle Evropski Bank je za obnovu i razvoj. A naš gost je Francesco Corbo On je regionalni voditelj za energetiku zemalja Zapadnu i Balkana u Evropskoj banci za obnov i razvoj u grupi za podrživu infrastrukturu. Ima dugo godišnije iskustov kansiranje projektata održivi energije, posebno u zemljama u razvoju. Evo, gospodine Corbo, izvolite. Pa što ste me pozvali na veoma važnu konferenciju vrlo kratko već ste me predstavili ja sam u ove banci već više od 15 godina i Nadložen sem za Zapadnu i Balkanu i Hrvatsku, a ono što je zaista našto sam posebno usmjerenu proteklom periodu jeste naša izpljavanja naše obavece dekorbonizacije inicijativa je zapravo okosnica naše misije u Evropi i Evo sad kratko pregledao moju prezentaciju, ako ne znate ništa o BRD u spostavljeni 99 prvi da bi se promovirala privatna inicijativa i radimo u velikoj broju zemlja različitih zemlja ekonomiskom smislu i energetiske strukture možete molni vas staviti prvi slide u osnovi dekorbonizacija i pravedna transicije su veoma važni u regijama gdje radi BRD to su područa koja imala već više misije nego evropske zemlje bila su to zemlje koje su bila u prvih 10 zemlja u Bosniji Herzegovini imamo jednu od regija sa najvišim emisijama ono se odmah i za kosova na zapadnom Balkanu sada će slide molni vas ako govorimo o korištenju uglja 5% mi radimo na najvećem u zemljama koji imaju najveće rezerve uglja u praćenju se da imamo oko 400 rudnika uglja neki su rudnici skoro sa svim eksplojicisani ali neki drugi uključuju te politike za zaštitu klime u zemljama zapadnom Balkanu imamo male sektore proizvodnje električe koje u glavnom snabdjevaju domače tržište jedinu iz zeta kje Albanije većina su termoelektrana veoma stare i velo slabo efikasne imamo u Bosnii Herzegovini pret termoelektrana i oko 20.000 radnih mjesta je vezano za ove termoelektrane mi imamo prestup koji o buhvata periodu od 21.000 do 25.000 vodina dakle mi pružamo podršku za ubrzanu transiciju na zelenu niskokarbonsku na zelenu ekonomiju i pri tome koristimo principi, međunarodne principi kao što su principi pariskog sporazuma, zatim ozađenjavanje finansijskog sisteme i pojačavamo investicije u digitalnu transiciju, cirkularnu ekonomiju i zeleni finansije ovo je novi pristup korist upodrazumjeva klimatske akciju za smanjenje klimatskog riska rizika, zatim smanjenje zagačenosti okolišta ebrd je postavio novi novi cilj da do 2025 ostvari zelenu finansiranje tako da kombinuje finansijske instrumente sa ostalim instrumentima upravođenju pravedne transicije ebrd je protekli godine u maju pokrenuo inicijativu pravedne transicije kojom nastoji zaštititi osjetljive i ugrožene zemlje i osegurati da niko neću biti izostavim jedan od ciljeva da se podrže zelene alternative u starom modnom načinu proizvodnju elektriše radi se takođe o posticanju novih zelene opreme i korištenju energie izopnovljivih izvora kao i mnogih druge stvari drugo vrlo su važna je osposobljavanje za buduće dilatnosti čije je existencija ugrožena promjenama dobit će u prekvalifikaciji i dokvalifikaciji i na kraju razvoj regionalne ekonomije koja ću pomoći u diversifikaciji ekonomije i odmicanju privrznih dilatnosti s visokim nivom emisija takođe to uključuje kreditni lidi je za mala i srednja predvizeća za digitalnu transformaciju kao i za nove ideje sedeći slide naš saradnja na međonarodnom nivou je ključna u pravednoj transici radimo na pružanju podršku država u okviru evropske unije i podršci provođenja pravedne transici u saradnji sa sekretarijarnom evropske komisije i drugim tijelima sa sedeckom bankom i drugim institucijama radimo u rudarskim regijama u Ukraini i na drugim mjestima putem platforme pokrenu u decembru 2020 kodine radimo na u zemljama zapadnog Balkana ugalje još uvijek veoma važan u proizvodni energije i zato je veoma važno usmjerti napore u ovu regiju u ova platforma također pomaže drugim regijama koje su uzavisne od uglja da pokrenu proces promjene također treba spomenuti akademiju za kreatore politike ova transicija se odvija uporedo sa multidisim međusektorskim transicijama i vrlo je jasno da moramo provoditi ovu transiciju brže EBRD radi sa različitim vladama na promoci ciljeva pariškog spora zuma iz zajednički princip za promociju pravišnje transicije upravo se radio svi ćemo raditi na konsistente način i transparentno kako na dosi zanju ciljeva pravedne transicije imajući na umut prioritete svake pojedinačne zemlje imačemo neku vrstu obrazloženja kako u praxi EBRD provodi ovo što je planirano u okviru pravedne transicije ovo je primjer za Severnom Akadoniju gdje EBRD radi na dekarbonizaciji različiti sektora ovu ključuje finansiranje čistog transporta obnovljive energije kao i podršku kljenata u ovoj zemlji da izrade detaljne smjernice za prelozak na čistiju energiju da nastojimo da stavimo akcenat na rješavanje utica problema koji nastaju na nivou socijalne zaštite i na nivou građana i gubitka radnih mjesta dok provodimo kao i utica je na okoliš EBRD u za podršku u izgradnji tvije solarne elektrane jedna je blizu grada Kičevo a drugi projekat je u fazi pregovora a to je solarna elektrana sa dodalnih 10 megawata uz nekoje već rade u bitoli u jušnom dijelu zemlje u sa radnih s nadlažim organima Macedonije radimo na osmišljavanju mogućnosti za prekvalifikaciju i dokvalifikaciju radnika zatvorenih rudnika i elektrana kako bi mogli tražiti posao u novim industrijama treba spomenuti i privatno javno partnerstvo imamo više takvih primjera u Macedoni i ovo je još jedan model pravedne transicije mislim ovo bi bilo samo kratko nisam ti o ponavljati ništa od onoga što su rekle moje kolege a ovdje imate moj kontakt podatke kao i kontakt podatke moj kolege rasila bišo pa koji je dio naše ekonomskog tima i na raspolagal njusem za sva pitanja koja imate kvala gospodinja Korbo a sovazirom na vrijeme ja predlažim da sasvšamo i današnju posjednju prezentaciju u programu a da onda otvorimo viskustju na dira nadam se da se slažeš sa ovim pirom Hvala vam prosvore, naravno da se slažem s tim da bi bilo dobro da se ponovno vratimo na aplikaciju menti i provjerimo šta naše učisnici misli o sljedećem pitanju nadam se da sve vide otvrđujem da se vidi evo imamo i prve odgovore odlično, prva dva odgovora koristi od energetske transicije koje naše učisnici najviše očekuju to su okolišne pobršanje kvaliteta zraka zatim imamo izraza na engleskom renewables investicije u zelenie ekonomske sektore u naprediljenje zašte životne sredine regional rejuvenation ponovno u napredljenje stanja životne sredine i otvaranje novih radnih mjesta i bolji kvalitet okoliša čisti okoliši zelani poslovi opovašanje kvaliteta zraka zelani poslovi pravedna transicija za uposljenje u sektoru rudarstva i energetike zašta zravlja grazio na ismanjenje učica je na klimu pozdiven uticajna okoliš manje respiratorni bolesti približavanje Evropskoj uniji helping shake up dormant industries and work processes interesantno kvalitet zraka ponova u fokusu 27 uklupno odgovora evo još minut uklupno odgovore i možemo onda nastaviti dekarbonizacija obnovljivi izvori energije povošanje životnih okoline zelena ekonomija u progresu razvoj ekonomije i društvo na drugim osnovama povećanje broja radnih mjesta jačanje ekonomije vrlo, vrlo, zanimljivi odgovori od naših učestnika hvala vam na vremenu koji ste izvolili da budete danas o nama i hvala vam što učesujete u ovom upitniku jako nam je važno da vidimo našta mislite i da podilimo jel se svima vaše stavove evo poštivanje procedura dodili državni pomoć i još jedna od koristi koja se očekuje zašta životnih sredini sa fokusom ne rekultivaciju i remediaciju državna pomoć kao element transicije i to je to evo ja predlažim da završimo sa upitnikom i da nastavimo prezentacijom kao što sam i najavila na početku danas ćemo završiti webinar sa osvrtom na energetsku transiciju i izazovim mogućnosti u Bosniji Hercegovini na tu temu će nam pričati gospodin Anes Kazageč koji je rukovodlat sektora za strateški razvep i elektroprivredi Bosniji Hercegovini a obavlja i dužnost menadira energetski efikasnosti u kompani. Učisnik svih projektata rekonstrukcije modernizacije termoblokova u termoelektranih puzzlej i termoelektranih hakanj. Trenutne vodite li više investicijoni razvojnih projektata u elektroprivredi uključujući i međunarodnoj sraživački razvojnih horizontali 20 projekte u kojoj uključena elektroprivrede. Voditelje izrade planski dokument da dogoročnog razvoj elektroprivrede izoblasti sagorjevanja, objavio prekustoradovo indeksiranje svijetkih trasopistva i te bio predavačno-referentni međunarodnim energetskih konferencijnom. Gospode Podine Kazagić, izvinjavam se izvogte. Zavaljem se, Gospodja Bervić pozdravnjam sve prisutne i naravno u svoj lično ime i u ime kompani elektroprivrede B i H i evo da izrazim zadovoljstvo imamo priliku da nešto kažemo na današnjem zebenahru i počastovanih smo što ste nas pozvali. Evo da mi kao možda i najveća kompanija iz elektroenerhecvog sektora iz B i H ali i najveći emiter da evo damo doprnos ovoj današnjoj temi koja je jel potopik i biće zadovoljstvo da podijelimo samama nekih od informacija sve mu diskus. Također me evo pozdravio i sastav današnjeg webinara Dragom je da smo primjetil da ima dosta učestnika sa različnih nivoga vlasti, posebno iz državnog ministarsva koje je koordinirajuće tijelo za energetske politike i strategiju bih pozdravio bih ono što je reka gospodin oprašić mi ćemo podržati svaka koji čak smo imali jednu iniciativu od strane moftera prošle godine da delegiramo u taj neki državni tim koji bi bio koordinirajući za ove transicijske poslove ja se nadam da će to tijelo ili to ekspertno tijelo da zaživi u nekom punom kapacitetu također pozdravljamo svoju Rachel Perks iz World Bank sa kojom je u nazad par mjeseci i sa njenim timom intensivno vodimo jednu vrlo plodonosnu komunikaciju za transicijski ugljeni regiona EPBH i nadamo se i konkretiziranju nekih od aktivnosti koji smo zajedno započili ja bi sada podijelim sa vam ovu prezentaciju i mi samo recite šerovanene screen još uvijek ne vidim evo čakamo evo sad se pola to je to ja sam ovu temu prilagodio onako kako je stajalo wagendi ako možete možete vas samo ove slide show da uključite da nam se vide bolje slide-ovi standardno ono kako je i nače ponekad zoom zaledi možete pretisnoti enable editing žluto evo ga super oči osvrtno na energetsku transiciju s izazovima i mogučnostima u BAH na primjeru elektroprivrede BAH ja sam ovdje pobrojalo šta je u svaru perspectiva elektroenergetskog sektora ono je samo u BAH na globalnom nivou u svaru uvjeren sam i ostala elektroenergetske kompanije u Bosni i Hercegovini da se držimo ovih principa znači u toku energetska transicija zamjena proizvodnji elektrčne i toklenske energie s posijem i goriva sa energijom izoknomnimi izvora to je faktički u duhu i premazatijema dekarbonizacije odnosno zahtijema smanjenja emisijesta klenčkih linova to podrazumijeva i postepeno potiskivanje proizvodnje iz termoelektrana na ugali i zamjena ljel te energie sa obnovljivim izvorima energie z vjetroelektrana, hydroelektrana soladnih elektrana i neki drugih modula paralelno to podrazumijeva i povečanje energetskog efikasnosti kako na strani proizvodnje i distribucije također i na straniku trošnje također perspektiva je uvođenje posebno u ovom prelaznom transicijskom periodu alternativnih goriva koja bi djelomično zamjenila fosivna goriva, alternativna goriva koja su CO2 neutrala i s tog aspekta prihvačiva i zaokoliši za klimu umislimo na odpadnu bio masu id radučnih izvorata pođer na brzo rastuče energetske kulture kao goriva i zotpada naravno rastuči koncept prozumers i pametne distributivne mreže to je jedan koncept kojiće u dogledno vrijeme potpunosti promijeniti izgled elektroenergetskog sistema kao takvog ne tamo globalno nego sigurno i u Bosniji Hercegovine naravno technologie skladištjenja energije baterije za električnu energiju tako uđer i spremni stoplini ja moram pomeniti da mi ponekad da ne marimo često i puno govorimo o transici sektora električne energije a možda manje sektora toplinarstva odnosno toplenske energije i mi zapravo moramo govoriti paralelno o transici energetskoj transici kao ovog sektora električne energije tako i sektora toplenske energije jer fakta ški one i podjednako doprinose i emisijama CO2 i podjednake su potrebe i za uvođenje modula obnovljivi izvora za ubezbiđenje toplenske energije to bila jedna i od mojih poruka sa danasnih prezentacije u tom smislu ovdje sam navio neke od modula ako imi nasto i moram razvijati i u dogledno vrijeme implementirati u ovom sektoru topunarstva to su rješenja na solar termal toplenske punke kao geotermala energija naravno vodi kao na dolazeća tehnologija i tehnologija budučnosti za sve ovo potrebanje intensivno istraživanje razvoj i prelovođavanje ovih tehnologija uvjetima u kojima pojedini elektroenergetske kompanije to su što se tiče konkretnih izazova za elektroprivredu EPB skogledom na 2050 u rodinu i taj naš plan i put kade karbonizaciji neki od uvjetaj okolnosti u kojima se mi nalazimo su nacionalni plan smanjenja emisija polutanata u kojima smo mi obavjezani na određane plafone emisija iz postojičih targo bloklova olazeći koncept ograničenja i plafona za emisiju CO2 putem cap and trade znači svoje vresna već ograničenja i uvođenje šeme i plačanja za emisiju CO2 nadam se da će s vidržavni i entitecki nivoi svatiti ovo ozbiljno kako bi smo izbjeli karbon border drasnem mechanizam po i evo-eurobska komisija u veliko priprema i primijeničega koliko ne ispudimo ove uvjetetranspozicije ets-direktive naravno svjesni smo i radimo na potrebi i projektima uvođenja obnovljivi izvora energije prije dva mjeseca pustil smo u rad naš prvi vjetropark radimo na razvoj priprem izgradnje još dva vjetroparka kasniječ malo više otome takođerio razvojnih svojima fotonaponskih elektrana kako i hydroelektrana ono što nam je naravno jedno od goručijih izazova je potiskivanje proizvodnije i postojećih termoglokova samim tim ismanjenje potreba za ubljem i polako ljel potiskivanje i planiranje zakvaranja određeni pogona i rudnika koji su sastavu koncerna epipih ovo je izrađenju elektroprivredi odgovarajući master planovi kako se to realizovalo u ovom periodu koji je ispred nas naravno u tom transicijskom periodu potrebno je i preživjet potrebno je održat sistem održivim imamo planove za modernizaciju nekih termoglokova koji bi ostali u pogon u tom transicijskom periodu kao i planove znaženja kao što sam malo prepomenu u alternativni CO2 neutralni goriva koji bi dijelobično zamijenili udjela uglja i time jel smanivali emisiju CO2 i buduće nadoknade za emisiju CO2 Jedno od ključnih pitanja kako da to se uradimo na održiv načinje i upravljanje strategijom i planiranjem cena elektržene nismo nažalost do sada bila prilično rigivni utom smisug povorim kao društvo i ne pratimo ne trendove koje pozitivne trendove jel iz našej perspektivrije koje su radile sve razvijenje zemlje kako bi uopće ubezvijedile uvijete za održivu transiciju sa fosivni goriva na obrovjive izgore energiji nažalost kod nas u te cijene fiksirane na nekim niskim nivojima i tu nemamo nekih manevarskih prostora kako da ovečamo ona judiju profita u odnosu na privod od kojem je govorio gospodem i korektno naravno prezentom u činjence gospodem Gamer Mirjević u jednoj od predvodnih prezentacija svakako da se i svi nivoj vlasti trebaju uključiti u gjelu podršku ispravnom planiranju politike cijena elektržene energije nismo radili i planiramo i konstantno radimo na tome na planiranju i optimiziranju naše portfolio do 2030 do 2040 do 2050 godine i čemu koristimo sopstvenno razvijene sofcerstje alate gdje sve radimo jelu funkciji ekonomsko-finansijski hindikatora okolišno klimatski hindikatora i naravno sve treba jel biti u duvu pravedne transici okolo svi danas mogu skrećem pažu na jedan od ključni momenta tako i možda i presudno će doprnijeti u brzanju energetskje transici u BH to je ova aspekac jel emisije cejvo dva njenog ogradančenja i uspostave plačanja naknada za emisiju cejvo dva jerovatnost je već informisana i pošto smo informisali alijanost elektroprivreda je očetkom ovog mjeseca odpisala dokument kojima se jel vlastitim opredijeljenjem opredijeljela za već internu obračunavanje naknada za emisiju cejvo dva prjelazni periodu dok se taj sistem ne uspostavi na državnom igomu mi u našim planovima imamo neke jel majlsto ne postavu smo i za 2030 40 i 50 kao što vidite za 30 planirano je smanjenje do 30% od cejvo dva što je da kaže mojvo u dugu i neki dokument tako je BH trenutno izradžuje prije svega mislim na nec kao integristan i energetski klimatski plan ovdje je uzet kao neki naj stroži, jer u tamo scenarii koji je uzet za ET, semitere u BH bez omzira da kažemo taj strogi plafon kojiće eventualno biti propiji sa neckom nismo svjesni da će verovatno jeli ekonomija nas natirati da podržimo zadati cilj od 30% o smanjenja, govorimo odnosno na referentnu 2014 godinu također imamo ciljeve jasne za 2040 i 2050 i to se je postiže sa ova glavna 300 mjera povečanje u djela obnomjivi izvora, povečanje efikasnosti onih termoglokova kojiće ostati u pogodu u ovom trazicijskom periodu kao i uvođenje alternativni u pogodu. Ode prikazam tane kaokosnica od togo osnovnog scenarija po proizvodnog portfolija elektroprivrede Bih i u pogodu imamo naše hidroelektrane na Neljetve kao i odnedavno djetroelektranu podve leže za te tuzvaj te kakane planirane su modernizacije na blokovima kojiće ostati u pogodu njihovo pogodu 15 do 20 godina uvođenje bio masje, razlučti vrsta kao alternativni i gorjiva za smanjenje misije se o to i, naravno, intensivna gradnja obnovljivi izvora energije kako bi smo nadomjestili ovu energiju koju ćemo postepeno potiskivati i s termoglokovom. To je sad ta promjena strukture naše proizvodnog portfolija, iduček kao 2050. godine značajno smanjenje proizvodnje iz termolektrana a značajno povećanje proizvodnje iz obnovljivi izvora pri čemu pratimo te očekivane plafone misije CO2 da smo stavno ispoti plafona i, naravno, da konstantno smanjemo kojefcijent emisije mreže elektroprivede BH, to je faktor emisije CO2 kako bi smo bili atraktive na tržištu za kupic. Sačo reć, kratko, nešto ovin planiranim projektima posebno su oni planirani za intensivnu gradnju u ovoj dekade do 2030. godine ja neću sad ovdje govoriti o svakom ovoj projektu, ali jevo ko bude imače te ovu prezentaciju na raspolaganju pa ćete vidjeti koji su to planirani projekti, kojeg nivoja i investicija vezano za hydroelektrane u portfolju elektroprivede BH i vezano za solarneelektrane. Za solarneelektrane posebno smo fokusirani na ugljene regione, to je na površine ti naši rudnika, gdje završena eksploatacija, gdje treba izvršiti prenamjenu zemljišta privesti u neku drugu korisnu svrhu. Jedan od kriterija koji ispunjavaju je tu korisnu svrhu su fotonaponske elektrane i nismo na već na 5 naših rudnika započili aktivnosti instaliranja fotonaponske elektrana, gdje smo faktički završili razvojni ciklus, apucirali ove projekte na međonarodne i finansijiske institucije, već imamo i neki pozitivan feedback od nekih banaka, očekujemo jelokonkretizaciju s aradnje sa međonarodnih prvima u narjednog periodu da podrži realizaciju ovih projekta. Faktički kada govorim o varija bilnimi izvorima obnovljivim izvorima energije vjetru elektranama i fotonaponskim elektranama, elektroprivda do 2030. godine planira izgraditi 11. Takvih objeka tačija je ukupna instalisana snaga oko 450 megawata godišnja proizvodja minimal 890 megawati i se nadavu da će tudi i oko 1000 megawati sati i procijenje na investicija za tih 11 projekata milijardu kaj. Sve ovo je faktički i dio transicije ugljenih regiona EPB. Pričemu mi radimo i konkretne aktivnosti zarudnike. Gospodem Miljević je pomenu o zatitucima prezentacije i pomenu o to kao jednu pozitivnu vijes proces restruktuiranja naši rudnika. Nismo u taj proces ušli da kažem odlučno igraba sa nekim konkretnim cijelima. Naravno da je ne može elektroprivda sama i potrebna je odreška ne samo deklarativna već i ona institucionalna i finansijska da bi smo doveli taj sektor nivou just transition kao svevo promoviše kroz svevovi inicijative na globalnom nivou. Znači pored izgradije fotonaponskih elektrana na rudniškim površinama gdje ćemo u svakom slučaju izvršiti diversifikaciju poslova i preusmjeravanje jednog djela osobla narudnicima da se pavi sa tim biznesom. Sve smo i biznes uzgoja brzorastuče bio masina naši rudicima. Mi smo nedavno sa amerčkom kompanijom E3 International uspostavili dva tesna zasada brzorastuče kulture i vrbe po 1 hektar narudniku kreka i narudniku breza od rani imamo neke tesne zasade miskantusa nastavit ćemo ovom pravcu imamo pulu podršku sa više nivoa nekih nijel fondova institucija ovaj biznes može biti vrlo atraktivan za preusmjeravanje jednog broja rudara da se pavi ovin biznesom, a da mi koristimo vlastito proizvedeno bio masu jel kao transicijsko gorivo odnosno za gorivo u koje će zamjenivati dijelomično jel ugad na našim termoglokovima. Razmatraju se i druge mogučnosti narudnicima u zgova brzo rastuće bio masije sradnje fotonaponski elektrana i sa našim neđonarodnim partnerima industrijskim i da kaže makademskim razgovaramo o tim solucijama pratimo projekte iz te oblast jel transicije rudni kako i se dešavaju na evropskom nivou i evo pokušavamo da maksimalno iskoristimo sva znanja koja se dijela u tom smisu sve pijemo i neku značajniju i konkretniju podješanje. Oddje bi posebno ista kao dobru saradju koja je uspostavljena sa svijetskom bankom otvoreno je nekoliko poglavja bio masa fotonaponski elektrane goriva iz odpada detajno mapiranje i prenanje na zemljišta na rudnicima sva ta četri poglavlja su pod diskusijom izveđu naše tima svijetske banke i mi se zaista nadamo da će se konkretizirati ta saradja nekim konkretnim aktivnostima i projektu. I evo mjesto zakučka ili kao zakučak nas očekuje do kraja 2023. godine isključenje spogona još 3 termo bloka 2 u termo elektrani tuzla 3 i bloka 5 u termo elektrani katka dešavače se i postepno opotiskivanje smanjenje iz blokova koji će ostati u pogonu mi te blokove koji ostanu u pogonu planiramo dalje modernizirati blok 6 u tuzlije trenutno od dodatnu modernizaciju nakon što smo ga modernizirali doveli da 34 postoeta efikacnosti 2013. Sada radimo pobošanje efikacnosti na srednje tlačnom dijelu turbine i prevođenje tog bloka u kogeneraciji također to planiramo rati na blok 7 u termo elektrani kakan i na još dva bloka koja će ostati u pogonu ovo je planirano također uvođenje bio goriva kosa gorjevanje boljiva i zodpada razmatrasi konverzija jednog od blokova u termo elektrani kakan i termo elektrani tuzla na porištenje exkuzivno alternativni goriva, to je bio massi i goriva i zodpada to je neka sljedeća faza nakon uspostav je kosta gorjevanja na tim blokovima opcijno se razmatra idea jednog gasnog bloka ili kombinirano gloka i parne turbine koji bi ima u ulogu balansirana ljela brežne elektroprivrede pomenu sam već instalacija do 500 MW obnovljivi izvora do 2030 ovdje govorimo variabilni obnovljivi i nizvorma vjetru elektranama i solarnim elektranama kada to protegnemo na period do 2035 plan je 850 MW krenuje procesre organizacije rudnika planiranje, zatvaranja pojedini ogona kao i diversifikacija biznica i poslova narudnicima i u pripredmoj smo fazi izrade cijelovito plana i programa renamjene zemljista narudnici i kao što sam rekao i provlačio kroz šitavu prezentaciju činim se da je kolega Miljevič to opomenu među elektroprivreda to moći sve sama potrebna nam je tehnicka asistencija i finansijska potpora međunarodne institucija smatramo da je naš plan hrabar održiv konkretan i evo u spodršku ga je moguće realist. Hvala doktoru Kazagiću zaista imali smo dilejemu, ja i kolegica nadira da vas prekilemo ili ne, ali bilo je veoma sadržajno konkretno i vjerujem da su svi učestnici zaista ih tjeli da čuju ovo što ste ispričali i ako smo već potrošili praklišno sve vrijeme posvećeno ovom webinaru ja se nadam da s tehnickog aspekta nevamo nikakvih problema da još nekih desetak utavostanimo zajedno da vam odgovore na neka od ovih pitanja a za ona pitanja koja ne odgovorimo na samo u movom webinaru potrudit ćemo se da ih adresiramo, da ih pošaljem onome kojima su upočena i da odgovore dobijete u pisanom obliku u tem e-maila da se tiče diskusije ja bih da istaknem da napravim neku selekciju zaista su sva pitanja imamo ih još 11 odgovorenih u Q&A sva pitanja su veoma interesantna ali ako dozvolite da krenemo od doktora Kazagića sobzirom da je on još tu i najlakše mu je ponavu mikrofon pitanje gdje možemo naći više informacija o uzgoviju brzorastućih vrsta na kopujima rudnika to je jedno pitanje i kada smo već tu pitanje kako će se odraziti ispunjenje obaveza iz nerpa na potrošaće pobzirom da je gospodin Miljević prezentiravu da je proizbodnja energije u elektroplivredi BH najskuplja počnemu s ova dva pitanje molim vrva samo za što kraći odbug. Dobro, hovat prof. Razrudine, što se tične prvog pitanja imamo usvojeni elaborat uzgovaj brzorastuće bio mase od strane naše uprave ta pitanja rukovodi naš odjel razvoja u koordinaciji s radnje sa proizvodnjom elektroplivrede i zajedno sa rudnicima. Neki materijali koje smo izradili mislim da mogu biti jel dostupni čak smo nedavno na našoj ili interneti straneci objavili jednu informaciju vezano za uspostavu ovih tesnih zasada na kreki i u narudniku Breza ako to nije dostupno na internetu evo ja ću vidjeti sa našim narleženim službama da se ta informacija stavi na web-strancu tako da je dostupna širuljavnost što se tiče drugog pitanja koje također vrlo interesantno davi će se ispunjavanje obave za nerfa i kako odraziti na krajnje potrošači ta videte meni je teško biti naravno iz ove pozicije i ulogi koji obavljamo kompani je uvijek se to može predstaviti kao neko subjektivno mišljenje znamo svi da imamo jedno od najnižjih cijena za naše upse ne moguće provoditi energetsku transiciju uvoditi inovativne technologie raditi po bošanju okoliša a u zadržavanje konstantno ti istih niskih cijena Evo ja oči toliko reće naravno sve će biti do politika, ja sam to namjerno istakao u prezentaciji nama je odje potrebna politika upravljanja cijena ne samo da je elektroprivreda inicijator i da se uvije kjelo karakteriše kao neki ajda kažemo prezentualne prijedloge za povećanje cijena jednostavno nama treba razumjevanje te problematike i prihvatanje nekih realnosti do koji će neminovno morati dući kvala doktore Kazegiću gospodin Damer Miljević se u jednom trenutku javio verovatno da dopuni nešto uvezi ovog pitanja gospodine Damer Miljeviću izvolite ali ako vas mogu zamoliti vrlo kratko ja ću biti vrlo kratak ovo što je gospodina iz elektroprivrede ovdje svi zanemaraju u jednu temu koja se zove načinene redkosiromašne kono što mi u ovoj zemni moramo da napravimo moramo da razlučimo ko može da plati ekonomsku cijenu električne energie u ekonomsku cijenu električne energie i da za one koji ne mogu da plati ekonomsku cijenu nađimo modulite kako ćemo to da pokrijemo prema tome gospodine potpune upravu mora ste naći neko srednje rješenje ne može ste držati i socialni mir tako da nam u prezvođači električne energie u dogledno vrijeme hnoka hvala na dodatnom pojašnjenju ovog pitanja a ja bih izdvojio ovo pitanje koje je upućeno za gospodina Nikolausa pa bih u tom smislu zamolio i astenciju prevođenja pitanje postavljeno na našim jaziku i nadam se da je gospodin Nikolaus Sanama da tu je gospodin Nikolaus Imura otiči ali možda bih smo mogli pročitati pitanje ako nekod panelista ima nešto da kaže, bilo bi dobro ako ne, mi ćemo svakak uproslijeti pitanje gospodin Nikolausu i postavljemo odpovor da, ja ću pročitati pitanje ako nekod panelista može dati odgovor dakle, pitanje ako ostvaruje pristup finansiranju programa pravedne transicije i koji su uslovi prema iskustvima i praksama iz evropske unije nije pravedno da elektroprivreda imaju mogućnost da dobiju sredstva međunarodne zajednice povlastice ili čak da koriste javni novac u odnosu na recimo ugrožene zajednice i stanovništvo posebno ne za sanaciju uništanih podruća slično, jer je to njihova obaveza, ali i trošak koji na ovaj način želje izbjeću. Dali neko od naših panelista može da da barem djelomičan odgovor na ovu pita? Može da predstavnica svjetske banke? Što sredstva sredstva međunarodne sredstva sredstva sredstva sredstva očnog that they, in the types of activities they want to see in finance. So the moment in the context of Bosnia and Herzegovina, we're working with various levels of government and also with other stakeholders to help to define those priorities. So it's absolutely correct that our support to Bosnia and Herzegovina would not be for the private sector alone. to je za mnog svih stvarnosti, da se učiniraju u transesprenju. Kvala na odgovoru, a mi ćemo u svakom stučaju pitanje u putti gospodinom Nikolausu. A mi idemo dalje sa pitanjima. Sora izvinjamam se. Imamo molbu od gospodna zvjezana iz četa. On ide na sastanak u 16 sati, pa ga zanima odgovor na njegovog pitanje. Evo može pitanje upućeno doktoru Kazagiču. Dakle, imali elektroprivreda Bosne i Herzegovine alternativni plan. Ukoliko propadne projekat bloka 7, te je tuzla. To jest kako ćete ta i udar amortizavati. Evo doktore Kazagiču, molim vas za odgovoru. A mi moramo imati alternativni plan. To je naša zadača i mi naravno intensivno razmišlamo o tome već izvijestan period. I spremamo alternativno u rješenje. Ne želimo da izlazimo da kažem u javnostnih te službeno za takvim nekim planom, dok se meriješi situacija okoliko bloka 7 iz razumljivi razloga. Se nadam da je to su razloga sasvim jasni. I evo svakako kada bude vrijeme, taj plan će se znati. I mi ćemo ga objelodaniti i ići u njegu realizaciju. I hvala. Da li se hvala doktoru Kazagiču na odgovoru. A što se tiče ostalih pitanja, imamo nekoliko pitanja koja se odnose na rodnu ravnopravnost. I sobdzirom da su ta pitanja upučena gospodži Klaudi Strambo, ona je dio tima za izredu strategije okoliša. Tako da ćemo nju li upućiti ova pitanja i odgovorit ćete dobiti u pisanom obliku. Što se tiče pitanja koje je vezano za korištjenje strategije razvoja federacije Bosne i Herzegovine od 2021 do 2028. Sobzirom da, kao što smo na početku i rekli, ja vodim dio koji se tiče kravuteta zraaka klimatskih promjena i energie. Mogu samo da potvrdim da mi koristimo ovu strategiju i upravo je federalni zavod za programiranje razvoja. Zahtijevalo da se ona koristi prilikom izrade strategije okoliša s tim da mi kroz radne grupe diskutujemo o tim ciljevima, o sadržaju i federalni strategije i ukoliko imamo neke argumente za pobljšanje doradu nekih ciljeva, onda dajemo to uz odgovarajuću argumentaciju. Tako da, što se tiče pitanja, mislim da je to-to i sobzirom na vrijeme, ima tu još nekih pitanja, istakao bih i pitanje koje se odnosi za predstavnika EBRD-a, ali kažem sobzirom na vrijeme, mi ću moj gospodinu Korbu uputiti u temi e-maila ovo pitanje i dobit ćete jel pisani odgovor. Na taj način smo završili, probili smo 20. minuta predlženi termin, ali nadam se da vam je bilo interesantno čuti od početka gledajući kako je to stanje trenutno u Bosnih Hercegovini, kar govorimo o sektoru uglja i sektori koji se naslanja na sektoru uglja, a onda smo vidjeli koje su mogućnosti, koje su naučene lekcije u nekim drugim regionima prije svega u Evropskoj juni, koji su mehanizmi za pomoć Bosnih Hercegovini u tom smislu. Evo ja bih sada zamolio doktora Softiča na počerku smo čuli njagovo uvodno obračanje, čuli smo šta Ministarstvo radi u kontekstu energetskjej transici, i zamolio bih sada da kratak osvrt na ovo što smo čuli iz prezentacija i sami diskucije, dakle iz pitanja i odgovora. Vrlo, kratka jedna refleksija šta možemo ponijeti sa ovog današnjima webinacija. Evo ja bih samo zahvalio se zaista organizator na podječnoj današnjima webinaru, pobzirom da smo imali evo podječne prezentacije. Ovo što će Ministarstvo vanske trigovine i ekonomski odnov sada Bosnih Hercegovini u narodnom periodu rati, čuli ste i od kolegice Parkes vezano za transiciju. Regiona sa ugem je su aktivnosti vezane izradu mapi i puta nakon čega bi svakako morali znači zakonodavni okvir ured da bi mogli pratit ovu mapu puta, koja će biti uradjena i što će nam olakšati znači cijeli proces transicije ovih regiona bogati ugem. Što stiče daljih aktivnosti, važno je ovdje napomjento i da nam je svakako potrebna podječka ovzirom da sjedská banka, koja zajedno sa nama vodi proces izrade mapi i puta i transicije regiona sa ugljen, ja bi vodi skoristio priliku obzirom na ovaj prekat, koji je jako važno za Bosnih Hercegovinu, da pozovem donatore, odnosno sidu i štoklomski istitu za okoli i šta se uključe i da zajedno sa nama u priliče sastanak sa svjetskom banku sa Gospodjem Moričel, da razgovaramo na koji način bi znači popunli praznine koje imamo zajedno znači da možemo i njih uključiti ove aktivnosti i da evo u narodnom periodu možda o peć krajem godine možemo računati na podječkovog instituta obzirom na aktivnosti koje su dosad radli na ovom polju iskusta koje imaju u Evropi. Mislim da je to jako dobra stvar i evo vidim da Rečel podržava ovu ideju i mislim evo pozove obi sve zajedno znači se ove ideje da nas podrže potreba nam je konsenzus svih učastnika svih donosioca odmuka u Bosnih Hercegovinu da bi provjeli ovi pravičnu transiciju obzirom da imamo znači sektor ako imamo koji je zastario sektor, rodarstva sektor, takođe termoenergijeski sektor imamo termoelektranje koje je izlaze izpogodan znači veoma nam je važna posvijećer o svih aktirao sektoru kako bi što prije došli do željadnih rezultata to je na kraju evo dekarbonizacija energetiskog sektora znači u naravnu zadovoljavanje uvijeta pravične transicije znači ne treba da zvoliti da ova transicija koja mora biti na neki način bolna da ne se su više stete znači našim ljudima i našim kompanijama u ovom procesu koji će trajat više decenija sigurno Evo, toliko za sada ja bi se još jednom zahvalio imam ministra Svalanjske Trigovine i pozove vas okoliko imate pitanja znači da možete poslat i čak nas kontaktirati da održimo neke sastanke kako bi razjasnili određene neastoncije okolikovo postoje u ovom procesu transiciji Hvala ljepa profesore Huljski i hvala svima ostalej učestnicima Hvala dok presoftično Hvala svima, ja bih zamolio kolegicu na diru da zaključaki nas da odjavi skup Hvala vas profesore Prije sve ga želim fanu da se zahvali s svim našim panelistima što se izvojili vrijeme da podjeli tako korisne i dobre informacije sa svima nama, toliko smo naučili danas i razmjeli informacija i naravno hvala učestnicima pogotovo onima koji su ostali sanama dok kraja Mislim da možemo zaključiti sa nekoliko ključnih poruka imali smo prilku već dočujemo energetska transicija i prestanak u potrebi uglja je tu približava se do nas može stići za 5-10 godina ili možda više ali neizbježno i da će potražne za ugljem počiti opadati čuli smo i da su okolišniji ekonomski pokretači za prestanak u potrebi uglja već prisudni a ti prisi će samo jačati i dalje vršiti prisak i izazivati klimatske promjene i narušenih kaliti iz raka a u istogremeno alternative će postajati pristupačni ali kako i doktor Kazagić rekao ključno je da se bavimo istraživanje i razvoj osim toga naravno neizbježno je da se pokrine postupak planiranja koji će pomoći da ublaži negativne učice i za rege i zajednice ti zivot bupavno ovis je uglju i one zajednice koji ovis je uglju kako bi zadovoljili svoje osnovne potrebe za energiju spominjal smo već i ovdje termina energijerskog siromaštva to je svakako nešto što se veže za Bosnu i Hercegovna, ali za regiju i na kraju ideja pravedne transicije o čemu je govorila kolekica Klaudija jeste da se proces planiranja mura odvijati u skladu sa ciljevima pravi, odnosno da obzir mura uziti pravičnost puno utica i troškova kojima se treba upravljati ali oni moraju biti pravidno rasporidženi čuli smo i neke primjere praktične iz drugi izemalja nisu svoj iskusto, bila dobro isplanirana ali i sviti iskustava mi možemo naučiti kako bi smo osigurali da buduće planiranje bude poštenije i efekasnije u upravljanju socijo-ekonomskim prilikama i to je nešto što bi ja reklat da smo mi u prednosti kasnije ćemo doći do transicije ali u prednosti smo, jer imamo priliku da učimo do njihoj poved uradili i zajedno smo naravno pristim aplikacije menti da svoj očekujemo razni koristi od ovog procesa odpovošanja ljuskog uzravlja stanja bi odvrsteta, dostupnosti vode dosta njenja sta klenički plinova koju u konac uzrukuju kvinacke problemi osmreke ključne poruke koje želimo da ponesete sa današnjih webinara hvala vam još jednom na vremenu koji ste izvojili svakako pitanja koja se uputili mi ćemo se potruditi da osikuramo odgovore i da ostavit ćemo ih na vašu adresu i verovatno postaviti na našo postanco www.esa.gov Hvala vam s ima i dovidinja