 Tādādā labudzīnu īsījiem 16 apraļu pēc pizdienā uz otro semināru. Pratvētās zinātās jautājumiem šajā semināra mēs vairāk 5 kr. mēs jautājumam tiešu par tiem aspektiem, kas teik prasajīti programā apvāršanas 2021. seiroba un pretiem vairāk sati izgīta. Kopumā par šo semināru sikupamē šodien veidojiem, te sākās jau mēs ar kolēģijiem Miklājkam Ornzejam Seminārša Latvijas Centrālā bija viltēkā. Radā sajūta, ka šai tēmāja pratvētā uz zinātani bēc nedaudz vairāk laiku pašajā par sevi. Un tu pēc mēs bijām izpispānojušu semināru tagad vēc pēc pizdienas garumā. Tā kā kovicīs izdarījus savas lietas, tad leizētu mēs pārselām šo visu tieši saitei. Un es ceru, ka tās nedaudzēs mums uztvertīja informāciju. Tad mēs tāmu bija seminārši, kur vairāk vēc kārāmies par šiem datiem un kas ir tādīstu feri datiem. Mēs par pašo European Open Science kāds top, jo Latvijā ir paralel tam kanotīgi dažāk projig Latvijā, kas teklūzē šo jautājumu. Arī izledīt uz zinātnes ministriju tur šo brītiek veiks pētījums saistībā ar to, par atvērto zinātas jautājumu atvijā. Un cik es saprotu, tad vēs ar sākumā būs rezultāti šim pētījumam un līdz gadu beigām, tāps arī tā kā Latvijas līmenī šo atvērta zinātnis, tā kā arī cipu, tā kā šis ir tagad jautājums, kas tiek aktualizāts. Un apāršas 2020 ir vienu no tām programā, kura īpašu ši bija jautājumiem vienš šo brīt, jo kā zinājums apāršas 2020, neki finansācijuma Eropas komisijas un Eropas Unīnas Līdzakņiem, tad šī ir pūbās kā nāvodumta, tad pēc šis jautājums par to, kādā veidā lai cilvēk brīvi, tā kā tiek pie šies informācijas, kas tiek veidota. Apāršas 2020 projektus ir ļoti aktualu. Un šodienas tā kā semināri teimu, ir tieši par šī semināri, tieši par jautājumiem atvērta zinātis kontekts tā programā apāršas 2020 Eropa. Un tad es sākumā pastāstījuši teim, kas nezinu, kas ir apāršas 2020 un kas ir nationalis kontekts. Un mūsu urunātāja šodien ilēkoties būs Gita Rozenberga un OpenEiriru projekts, kas tiek finansāts apāršas Eropa finansējuma. Gita Rozenberga ir srādā tieši nācīnālē jātvērts piekļūs dienistā un koncaultē visus pēknīgi zinātnieks un biljoti, kā ar zisāl atvijā, sestībā ar šiem atvērta spiekļus jautājumiem. Un sākumā par to, kas ir apvāršas 2020 un apvāršas un nationalis kontekts, apvāršas 2020 Eropā līlākā programa pēdinsība innovācijai. Un viņai dalieno šīm settingās būs mēju, kad kā tiek planotu nāvoda. Un tāda šī programu bija no ģurpa stāli 2023. gadam. Un gubumā šai programumai tika iedvoti, aso nisim miliardik un šogad ir pēdējais, tā kā 8 šai programumai. Un nākamā programumai viņa ir iezīmēt būs apāršas Eropa, bet sakujat līdz informācijai, kuri horizon Europrax tīdz. Un tā būs tā kā programu, kas būs no 2021. 2021. gadam. Un tāda nationala kontaktpunktu. Nationala kontaktpunktu ir visās Eropa sanības valstīs. Un tūri cilvēkas palīdz cilvēkiem saprasšu līlo programu. Programa pie šā var iespējģīgi. Un tādā līdz ar to, mēs palīdzam cilvēkiem saprast, kas ir viņiem piemērotīgi konkursi. Mēs palīdzam meklēt partnerus. Un palīdzam sagatot pētēkums. Un tās visi ir bija maksas, lai pēc nājtsināti. Un gubumā šu brīd mēs 12 cilvēki. Un kontaktpunktā. Un izdrovu šai cintākājums būs piejams prezentācijas. Un izpērtiet saiti, kuri jūvama jums ir tu lākā. Un līdz ar to, sazinēties ar savo ekspertu. Šugrīgan sastībā ar to, ka mēs sanājumēt atsālanāti. Jūs vretmums sasneikt. Eipastisk, telponisk, vai citos veidos, bet notēk vara traksītum zvanīt. Jūs dažāt projāt par, ko es pēc bija stāstīšu. Tas, ko jums ir jāzina, ir fundiģa induris opročundijas mājas laba. Šajā mājas labā var redzēt, ka dablāšana 2020 ir viena no visām Eropas komisijas pidavāt jām programam, kas pieši nav dažādām tēmā. Un nājot, par to, kas ir valpālici, jo šis ir programas pēdējais gats. Šobrīd ir atvērti 2050 projektu konkursi. Un 26 projekta konkursi vēl tiks atvērti. Un šeit ir šajā saitē, kur ir izpēti. Turnuotēks pēc tam lišanīt un nejēt, jo tur vairs ir izpētīcši, ja funding and tenders portālā līdzi sīkumiem un prasīt, kā mums koleģiem, tā kā atbalst vai saprošt kā skāla. Vēl īsumā par programu. Programa tas tās tā uz trīs pamat pīlāriem, kas ir zināt zekselēni sinusrālā līderība, un sabīrīc izaicinām. Un tur ir jāsaprot, kur ir no paš programām, kādā veidātniek organizāti, jo ir programmas, kur Eropas komisīri pateikus ar programās, kādi pie, mēram, sabīrīc izaicinājam, kas ir jārisina, un tad ir težas tā kā programus, kas ir bottom-up programus, ko cilvēki paši var pietēkķies ar salām interesējošajām tēmā. Mēram, tagad, tieši gūs atvēts, ka es bijis prīģis tās tīšu. Un, ka pēc šī ir aktuālt jautājum, bet atvētu zinātni tieši programu apvārdu 2020, viņu mēc ir no tošināt lasītājiem bezmaks un tiešā ir spiekļu zinātiskejā informācijai. Un tur viņu sadelā zinātiski uz rakstos un pieminsības datos, par ko tada gītta varāk pristāstis. Un tad sagatavojies projekts, tur ir jāskatās līdzīgi, kas tiek rakstijas projekts pietēkumā, un kā tur budžitos, tad nav tad atvēlēt, gan arī, kas tiek, konsurcijumu agrīmentā un grand agrīmentā rakstīt, šajos jautājumos, un tad šeit ar jūs aida, kur jūs vēlāk pētīt. Un apvāršanas ēro kontekstā, šajā nākamījā, programs kontekstā, šis jautājums ir atvērto zinātni ļoti aktuāls, jū ir plārums pārēju, jūs ar kopēju atvērto zinātnis mākuņas mantušanu, un tev jāplēk arī ir lielāk verdība, doti tam, lai atvērta zinātnis jomā, tad pēc arī mēs ir gītu, vēlējiem es vēdošu selenārlēt cilvēkiem būtu vēdo to šīs apradināt, kas arī iztas ir un kādi strādpiekļa apvāršana jūs un jūs un kontekstā. Un vēlāk atpato, kas ir vēl aktuāls, lai nav tā, kad jums liekas, kad apvāršana jūs un jūs un jūs un vēdus un nekā nav, tad tie šobrīd no asotā aprīt ir izlatanāti konkurs, marīs vadozskīrī programā, individulā stipendiju un kopan projit konkursu kontekstā. Tad ir repelācijuši, vai skadīties jums interesē informācijas un komunikāciju technologijas, tur arī pēl ir ļoti dažādi projekti pījiem šogad un tad jūs vēt konsultēties ar kolēģi ērnu freimana, šajā jautājumā. Tad arī 47 projekta konkursija šobrīd ir atvērtik, un vēl pār stiks atvērtik mājā, bet līdz ar to jums interesēnebļētiks jūm, tad ar būnuši liktu var konsultēties. Tad par drošības tēm, viņš 19. augus, arī šobrīd mājās, ka 20 projekta konkursija atvērtik un dur ir kas par kolēģi ir konsultēties. Un unājo par nākamotu progrāmu, ka pirms gadu bija tās idejas par to, ka tur varētu pieširt 17 miliardu seiro, šim nākamieņiem, tā kā planošanas periodam, bet saistībā ar breksītu šobrīd ir kovidusu, tas šobrīd ir tagā minglā tīdz, tā kā tur būs apvāršanas Eiropa ir balsīts uz ideju par to, ka, pirmēram, sebeidz izvēcinājam, nav vairs tikai panēvau pējiski, bet viņi ir globali, ir balsītu šiem ilgstējus, tīps mērķiem, kas ir setingbas. Un radzot arī to, kāds pirmēram, ruzdevam jums, tā kā īstrādātas, kas ir veidzis, auksanas pārīgs vēslīd, klimat neatirēlās un viedās pilsādas, kas arī saistības arī ar šo grīn dīl vai uzkuvāri Eiropa piet, lai piedzstunie gadā būtu klimat neatirēla. Tad šis ir tās jumsundas citu, kas ir svarīgi zināt, ka šie uzdevumi jūmās, kad rāja darbu grupas, un no Latvijas vinīgais cilvēks, kas ir kādā darba grupā, šajā uzdevumi jūmās, ir mācis laikas darbos vēža darba grupā. Tā, ka mēs ļoti precajamies, ka kāds no Latvijas arī tīc tik aukstu, ka var konsultēt Eiropas, komisīja cilvēks šajā vēža jūmā. Šeģijas atceratēs, ko es radīju pīlārus par apvārsts 20. čēt līdzīgās rūtūrā arī būs apvārsts Eiropa. Jums interesē vairā, kuzināt prapārst Eiropa, šik šobrīdīt, tā kā ofcijāl zināms. Mēs ir jāsotajā novembrija ornizējām divu dienu konferenci, kur tiešu bija dīs, kā kēnu Eiropas komisījums un runāju to vējzīju prapārst Eiropa, jūs ir jūtūbā piejams kā iraksti. Jūs ir ļoti iesakarīta kā īsadīt to, lai jūs atmēram saprstu, kas ir tasko, kas teikt lānoca apvārsts Eiropa un kas šobrīdīt zināms. Tad vēl par apvārstnikam ir jāsaku līdana jāzinu, ir šajiem mājas laba kordis, kur ir piejami informācija prusiem ir šiem realizātiem projektiem. Tā ir tā vieta, kur, kad jūs ir skatīties pēc sasvāks vādiem kas tad jūs jūs jūs jūmā ir izdarīts. Jūs šeit ir tā kā šīs rezultat piejams un šeit jūs varu cimelties iesietas un kas tad ir tie projekti, kam Eiropas komisiju daudus naudu. Un es, kas ir ļoti svarīgi, ir šī otru puskatši šī projekti tiek vērta at Eiropas komisiju pati centralzēt, tas manu teik Latvijan māviesaistīt šo projektu. Mērtēšanā, mērtēšanā, šeit jums iesakam pašajiem registrēties šajā fundings nendroprītīgi kundījās parta tortālā, bet ir un būrkunās ekporatis sadāļa. Mēs šķepizājusim mēkāši registrēties. Jūs un Latvijas zinām pierdistās, te, kur cilvēk registrējis projektu, un mēs uzājusim vērtašos projektus un mīni teki tekt, nu iekšpuses izizinatu, kas ir tas, kābas projekts, ir ats, tiek mēs mīgsts mīgsts mīgsts projekts, un piekļaties programā. Tas, nu, man spūs servis. Ja jums ir kādi jautājumi, mums pēc programus plānotis, kad mēs, pēc tam, varēt mani rākstīt questions un answers boksā, tad mēs skatīsim mēs varam rākstis, kad būt vēl tad mēs mutiskrījādiesim, vai arī tad mēs varat mūs pēc tam prasīt un jautā. Mēs vispēr duot vārdu kitai. Pizentāciju un gribotgādnāt, ka jautājums var droši uzduots or questions answers, obcīšajā rīkā, ja, zūm, jūs tur zemēks, skataties ir droši rākstījāt savs jautājums. Tā. Tulītā. Laura, man neparādāstas skats, kuris varu kopīgla. Tev nav jānos pieškokana podiņi? Nē, tur tas share screenu, tad tev pašai būtu jau izdarā. Pagēris pamaināšu? Rādžu. Tādīs prasaprati mūs tektiskajās detaļās, mēs pašas mācinies šundien ar zūmu rīkoties. Rādžu tu jūs visi, prezentāciju? Jā, tagad trēs. Zirdamība ar ir laba? Jā, ka ļākronātu. Ir labi? Nu neks, kai ir labi. Jā, iesāku mājas vēlātos tādīt īsi propunēru Nacināl atvētās pieklavs dienas kriestu pašstāvu un arī atvētās piekljūvis jātāms, atvētās zinācijātāms mēs šos izkonsultācijas un atvālstu tieši sniedzamu, tieši pateicotiešiem projekta. Un tālāk sakvostā tad informācija pār apvarsana 2020 prasībām, atiecībā uz atvērtova piekljūvi gan publikācijām gandātiem un kāvi ir viss nājum. Tādā daudu panēr ir ilgtermiņi projekts, kuri šobrīd norisi citru tās fāze un praktiski, jo šis projekts ir pāraudz, jo tāda organizācijā jau stabilākā pakalapolems sniedzēju formā. Tas ir startaudis projekts, ko pirdlās gandrīz no visi serobas dalībnieki un katrā vāstīt, tad ir kontakt punts, kas snieķu odbālstu. Pamatā, visi pakalapolems buvējās uz trīs pamat bālstiem, cilvēk resursiem tāda tie ir ši kontakt punta, ko cilvēki kopi un šos jautājums un stāsta un palīdz abgūt šos jautājums savā vāstīzināks, kai sabiedrībiem nepieciešam saristāptautiski. Vēl, tas bāstās visus infrastruktūru, pamatā uz reprezentaurītīku, kur reprezentaurītīkus tiek savienot skupīgi vienas sistēmā, ka rezultātā platvorma, kur mēs arameklēja informācija, mizīgā informācijas apīvomā, no viena punktu. Taisi kaitrā uz tā visi tiek buvēt, arī dežārko apīvacu pakalapolems, tikši pētmēkiem. Viitam pievēršās apanērā eksperti ir politiskās situācijas, politiskās situācijas zinākms, ietakmēšan tālēja atvērtās zinātnēm būtu straujāka progresīvāk iespēja atīstīties. Tadad ir portās arī apanaeram platvorma, kurien apiemi visāli pakalapojumi, un visāda patlapojumi un taiskētā arī ir iespējimēk leta. Tad nebilsiga savienotajā repustoriju tīklā, nežādos aspektorijas informāciju. Ši infrastruktūra tā bāstās uz šiem repustorijiem un palīdz pārvādīt pēdnieciskās publikācijas citu zināts, ko es rezultāt uz izmantojojot šo tīku. Tā ir faktiski sistēm, kurā ir sarienotā informācija per projektiem, publikācijām, datu kopām autoriem, datus niedzējiem organizācijām, un uz tā visu tālāk tiek atīstītšie pakaupojam, kas pamatār adrastēt pēdniekiem projektu koordinātoriem un datus niedzējiem. Latvijā ar to nodelbuvojies pirla šajā projekta Latvijas unaristātus darbiniet komanda mūsu funkcijas ir sniektāt balstu, pēdniekiem, pēdniecības projektu vadītājiem, zināts spotiks vēdontājiem izdevēja, darbības pārstāviem, bibliotēku, darbiniekiem visā Latvijā. Tāpat arī īpašu mūsu interesantu grupa ir apvārsts 2020 dalīma neki, kuriem ir īpašu saistoši atvērtās piekļūvais atvērtās zināts principu īvērošanu izmantošanu savojus projektos. Tāpat arī mēs skaidžojam plašākās sabiedrībājušos jātājums un arī nepieciešums ārpus Latvijas. Projekta uzlūtā tā ir izvērduots nacionālēs atvētās bieprūs dienests ir savo mājas lopu, kur var gūt informācija Latvijas šolodā pradaržādiem jātājumiem, kas saestītērā atvērto piekļu, atvērto zināt. Tāpat arī iespēja sazināties ar mums. Mums var arī caur kopīgo ēpastu napta atlojelvērī. Vairi vairi rakstīt principā pa tiešo arī manus Latvijas un arstācijēmustu. Drauši āci un izmantošo iespēju. Mums ir iespēja arī konsultēties āvekspartiem ārvāstījis, kur atvētās zinātas atvētās piekļu ziātām ir brabūt atceviši dzījākojou, atīstīt un ir iespēja no viņiem iegūt pieredzi un noskatad un dažāts neskājums jautājums. Izmantošo iespēju, viss Latvijas zinātniega peniecības kopienē. Otrā tēvat, kas pamatājiem švīsdienas semināram ir Atlāns 2020. Arī nedaudz par Atlānsēropa prasībām. Atiecībā uz atvērtās, uz zināskiem rezultātiem atvērtā piekļu vē. Pastāstīšu pār prasībām publikācijām un par to, kā var risināt, šos jautājums kāds riespēja, tad pēc tam pievērsi išos datu jautājumiem. Nedaudz arī ieskicēšo Atlānsēropa ievirzi un idejas par to, kā vajadzētu šini vētīm programā, pēc piedalīties un veicināt atvērtās zināts, prinsi pizmantosšam. Prizentācijas beigās esmu pievienojas informāciju peroprenēt paklāpojumiem. Ja būs laiks arī to zīs ieskicēšu. Ja netad notēju, šos visu matrās var esi. Abskudīties arī vēlāk, jau mēs notēju viss prezentācijas ganosu tīsimu zēpstiem, gan arī ievietosim nācionālātvētās pievikļu dienestālāpā. Viņš pirms, ka pēc Avans 2020, arī Eirovs komisiju, vispāp bielēršašiem atvētā zināts prinsi tiem, tāpēc šo prinsi pizmantosšana veicināt, efektivtātu zināt, lai arī pārvaudāmību, arī risināt, cospīdīgums un arī stablicimnātāt, tas viss tā kā veicinās pateicoties. Mēs izmantojām atvētā zināts prinsipus un jadībīnām šo jaunu no kūtūrkā, mēs strādājumam savien peneciskiem rezultātiem, sākot ar ieceri, kad mēs sākam domāt, ko mēs radīsim un beigās, kā to padrīt piem citiem, vai kā citiem stāstīt par to, ko es esmu radīsim. Arī ekonomika protams, tas ir tas uz ko skatās un atvētā zināt ir tā, kas var veicināt dažāts procesus ekonomikā un industrījās innovācijās. Sabiedībēja kūpumā ir vērtīgi izmantojšos prinsipu izmantojušanu, šo prinsipu izmantojušanu, arī visajā sabiedīja kūpumā dot lielu iegumumu. Pamut prinsips ir atvēt savu zināts, ko rezultāt tik cik iespējams, taču slēkt, nepieciešams resp. pārdomā to, kuros gadīmos ir svarīgi ieruvarot piemēram, kaut kādas ieružojuši tiesības piemēram personu datu, tad mēs atiecīgi. Nesaniedzam atvēt tā piekļuvi, vai arī atvēt tā piekļuvi, viss nāti tikai līdz metu datu laukiem, tad mēs pašstāstām, ka mums ir šāds pētīms, bet nedodam pie tiem atvērtiem, pie datiem, ja, un citiem rezultātiem, kas var atsakts šo tāda personu datus. Tad pārdomā darbs ar saviem rezultātiem pētīmā radītiem. Šeit jūs redzat lapu avāks 22 metu rogas grāmatu, kas es pieļautīju, ka es spiedlījušies ir pieļautījušies, ir pieļautījušies, un tur ir arī sadaļa pār open access, gan publikācijām, gan datu datiem, un kuri Dota Skydrona skotan viņi sagājda, kā viņi interpretē, arī risināti piedāvāti, kā to var norma zētšos šis prasības koviņi, uzakstīši, sestībā ar piekļuvi atvētu zināt. Mēs piemspura zinātas, ka jau publikācijām. Šeit ir šis prasības, ievietotas grāntataka līgumā, kur ir uzakstīts, un 29. jā pūtā ir minēts, ka ir jānodroši un atvētu piekļuva cik drīz vien iespējams, un nevēlāk pēc iespējams publikācijās šim rakstam zinātas, un vēlams darīt deponējot reprezentorijā. Tas išīs, tad ir prasības. Kāds ir risinājums? Risinājums ir vajana publikācijas žunālā uzreizat. Tā tās piekļus žunālā vajarī ievietot publikāciju un reprezentorijā. Vajarī ir vēl vienas varjās protams ir iemēs publikācijumies tradicionāli izdotajā žunālā, kas nevau apunāksies žunāls. Tad mēs adiecīgi vienojamies iesmēlāks tāstīšu par to, kā to vizdīt. Vienojamies izdevēk viņš ļau ievietot kādu no publikācijas versijām reprezentorijām. Tādējad mēs arī vēl mēs izpildīt šo prasējumu. Šī ir schēmu, ko piedāvairos komsi ierieskica gan pro publikācijām gan predatiem, kā mēs jau sākums tādījā, jau plānojam, kumēs tad arīsim pārdomājam, kumēs arēsim atvēti doutumku, nevarēsim kā mēs. Kāds risinājums mēs arēsim mantot. Tātad pamatā ir tātad risinājums vienas iekļaut reprezentorijā šo publikāciju ir gan plusingan minusi plusi ir kā mēs ievētojiem reprezentorijā, tāda principā mēs aram jeb kuru zurnālo, beida publikāciju, vēlāks tāstīši vēdiem, jeb kuru publikāciju vēdjiem, mēs vienoj mēs ar zurnālo tad mēs aram iekļaut šeā reprezentorijā. Minusi būtu tas, kā ir iespējiem siemēs savunājiem ar tu zurnālo, kurš nav openaxes, tad var būt, kand izdevējis piepraslēt tāds perīlots, kad zurnālo iedotais ļauj ievētojiem reprezentorijā, šo publikāciju tad mēs reprezentorijā ievētojiem āprakstu prasau publikāciju, plus pievienojam pēdēf datni. Tad nosakām, tad mums sistēmi ļauvis vēlēties, vajam mums ši publikāciju būs uzreiz atvēti pieņem vai pēc kāda perīlod. Tad atiecīgi sistēmā mēs piespiežam atiecīgu podziņu, kurš gadījums mums tas ir. Ja, reprezentoriju plus, vai mūna teikti tas, ka tas ir bezmaksa spakāpojums jums kā autoriem notēt. Un arī tiekas lāsa. Par to, par reprezentoriju, kā ilgstutu rūpējās un finansē atiecīgās institucijas, kur pāraudzībā ir šis reprezentorijas. Un vīs spakāpojums, ka snāk klāt pie reprezentorijā arī bnodrošina šis, un finansē šis institucijas. Ja mēs izvēlamies šo publikācijie vietot atvētāns piekļauši zurnālā, tad tā ir iespējiem, tad tad tūlītēja atvētā piekļauši, tad tā ir postīvi. Un no acis ir arī mēs varam kontrolēt, kas notiek, ka mūsu autortiesībām minusi tāds, kad tur ir iespējams, ka ir jamksā. Atsaviši uz gadīmusi ir jamksā, pa tu es arī īsi vēlāks tāstīšu. Taču ir vēl vien rekomendācija. Ja mēs izmantojam atvētās piekļauši zurnāls, tad ir vēlams, šo publikāciju tomēr ievietot arī repustorijā paralēli, gan tur, gan tur. Tāpēc, ka repustorijas ir tas digitālais arhīves tā ar tā vietnika nodrošinās, ka jūs publikācija būs piejēm ilgtermiņā salizinot ar openoks zurnāl, tiek simpazosti jo zurnālu, uzdāvums ir izslutītīt informāciju, nevis to saglabāti ilgtermiņā. Tāpēc, arī Eropas komisijas iesaka rekomendē pat gadījumā jau izmantoju to apnāks iz zurnālu ievietot to versīju arī publikāciju repustorijā paralēli. Tā. Tās arī ļauja, tās arī varļaut arī arī izmantojot šīs metodas gan repustoriju, gan openoks iz zurnālu varļaut arī ietopīt jūs līdziks, kad jūs rakstāt savus projektus jūs ka jau teicu repustorijas ibezmaksas iespēja publikācijas. Es publikācijas, bet tā kā ir atvētā pieklīvē savu publikāciju. Tā. Kūta dījisti ili ādi ponē, komums komums pieprasa. Tās ir zinādes krecenzētās tieši publikācijas. Tieši zinādes krecenzētās un vēl vienas variansi, ka mēs varam su gala versīju. Tā ir recenzētā gala versīju postprint, es vēlāk parādīši definicija, kas tas ir. Un nocvariansi ir, ka mēs jau tu pašu publikāciju, pašu, pašu žurnāla versīju, tiešām repustorijā. Plus, protams, mēs ievietojam repustorijā metadatas iebrespitīvi informāciju parmūs publikāciju, lai tā būtu atroģama, un kuri notai jaietrumpa projektu, tad ir notai jānūrāt finansētais, grānta numus akronīmas un publicēšanās datums. Tur repustorijos ir speciālau, kuros tas jau ievietoja, tiešām. Un jā, protams ir jāpievieno arī glāt pinteksta formā, pinteksta files. Tā. Tu pozprint un gala versī. Tad ir pozprintāja tā versīja, kad mums ir veikta mūsu publikācija recenzēšana. Tad ši publikācija nav vēl noformātā, kā žurnāla dizainā. Tu nav labi spušu numuri, nav teiksim uz maliņas žurnāli nosauk, mums varētu būt tā ceišķiem šāds formāts. Tad čajag grīmā iši pozprint viņa, principā kvalitātas procesas ir norisnājas, tada recenzēša ir norisnājas, viņa ir tada aukstvētīgi, jo novērtat publikāciju un viņu var ievietot repustorijā. Un tas skatīcijas, ka jūs esat izpildījuši horizon 2020 projkt noteikums. Un savukāt gala-gala versi, ir teiksim īmītā ar taksi, tad šī nav formātā žurnāli versi. Šeit ir varians, kā izskatās, kad repustorijā tiek ievietotas šīs posprint versi, tad mums sākumā ir jābūt informācija, kad šīs posprint versi, tad informācija tīri, kur ir planāts publikācija, tad tā tālāk. Tad ir diū variena kā varāt būt. Tālāk, tad mēs publikācija jūs uzrakstījuši noteiek vienošanās ar izdevēju. Un ar izdevēju ir jāpanāk vienošanās, lai atļaujums vajana šo posprint versiju vai publisher versiju ievietotas, repustorijā un dažādiem izdevējumi dažāds viedoklis un skatījums uz to visu un šeit mums labi var palīdzēt šērpromeo redžis, kurā ir apkūkot informācija per dažādiem izdevēmi žunāliem un kur ir doti informācija per to kādu, atvēr tā spiekļus viņa ānpālsta ko viņa ļauja ievietotas, repustorijās, ko neljauj. Un tad atcin izmantojšo registru, lai mēk lāčādi informācija. Teči, viņa mēriem es izmantojam šeho šerpromeo, tad vienālgarīt savu, jame sadodam zunā, kas mums interesē. Mēņa to kā profiliņu apskatumies, tur ir akstīts, kas ko un šatļau, ko netļau. Tad viņa mēriem, tur ir tāda sajta, kur ir versavienotis tiešo žunāla lapu, tāpēc, ka viņa mērā aktuālāk informācija ir un būs pie, ja na tiešo žunāla lapā tur ir tā kā galo vieta, kur tu mēriem vēl mēriem apskatās jomēdz jau arī nostāja politiskien situācija mainīties un nevisas datu bāzes so informācijā tieko šegulāri. Šo datu bās faktiskai viņa rītiek veidot tādā nedaudz inicitīvis veidā. Ja, un šeit ir parālogi vienošanās, ir arī pateidops komisiju piedāvām un sveidu, kādu pievienot tie mūs līgumu, kad mēs vienoji nēs izdevēja, kas skaidraks trūkoļa, ko neljau. Tad to var izmantot pāru nāsare izdevēja. Par šunāli izdošanas varientiem, gribēja drusciņa, pastāstītīs, šobied ir atīstīšies šādi pamatāši ietrīs, virzien, tā čistrī batīstās vēl jaunida audiciti veidi, kā tiek izduoti zināmiski ir aksti. Tad šo pamatāja, tad tradusionālēs tur, kur abonēšanu to, tad apmaksā picēs, tā tad izmaks žunāl veidošanai nākamā picēja. Atventāts piekļus žunāl uzturēšanā izmaksnāk no autoriem, vai autor pārstāvošo institucija. Šajā gadīmā, tad picējiem ir klientam nav, nebūs picēs būs klients, nav jāmaksāprto, lasītājiem nav jāmaksāprto žunāl piei. Kibrīd žunāstas ir varjants, kad šiet tradusionālā modeli žunāli piedālā papildi spakalpojumu, par konkrētu samaksu atvērt jūsu ir nepieciežams atvērtā piekļuvēm. Kibrīd žunāls īsti neskaitās open access šajā gadīmā, jālēmēs izpildīt un osu cījumus horēs 22 sveju tā kā vēl tīka pieņemts, tad šiu avansēro tur jau kibrīd žunāls nekribēs ņemti pret tīkā, tas neskaitīs ieskā atvērti piekļu. Šieti vēl dažādu veidu, kā ieskalizētāk šo veiduskā izdoļšo žunāls un publicēs. Tā. Nu jā. Šīs trau jā atvērtās piekļu žunāl izdevēt darbība atīstās ņemžālu arī negatīvām sēkām, jo internets mums liel arī dadīt viltus spakalpojumus un arī viltu žunāls. Tāpēc ir jāuzmās. Lai jūs manītos viens varjants ir ašiem negodīgajiem pakalpojums, takā apsološajiem piemēram recenziju veikt, bet iznībā neveids. Vai apsolo, ka šis žunās iekļūst, ir tādā tādā datu bāze un to mēr to nedē. Ir varjant, kā var izvairīties, viens varjants ir izmantot registru, direktorija apopanāksas žurnāls, piemiklēts žunāls, dažādās nozarēs, kas ir apanāksas žurnāli, un šē ar aģis rauzņam tikai tādus žunāls, kas ir izpildīši klātāts prasības. Un sadenizim procentiem, pie tā vēl nav rīšīs apīsīmāksas, kas ir pozitīja. Vēl var izvairīties vienkāši atpazīstot, pēc dažādām pazīmēm, šos viltus spakalpojumus sarksts cijos veresiet, iepazīties vēlākas tā īsmā, nestāvstīši tīm vētelzētas no īs šīs vienas tēm. Vēl varjants kā izvairīties ir izmantot vienu tādu uz īnīdz, uz acavišķu, interesēntu, initiācijas pamat izvairīdot mājas lapus, top-producerolīdžanāls, kur ir sarksts, ar tiem, kas nodarbojās, kuriem ir aksturīkši sviltus iznavēt darbības pazējums, kur vēl amstāt neizmantot šumiņi paglapojums. Un tad ir vēl mienas rīgs, sarksts cijos, vai ir rusticam žurnās vanau. Parēpīsi sīģēb publikāciju publicēšanas izmaksām, apāks 2020 fļauj, mums paredzēt mums budžetā un torīvēncēt. Jeplā no tiem mums citā, nebeidzies mība šis izmaksas apaksāt no apāks 2020 finansēm, pēc to 2. darīt. Pašas apī citā, tas ir viena no pamat metodiem, kā tiek, uzturāti šie žurnāli open accessi. Tad šķutini piešā laikā metodas, piemēram, metanātis, sponsauri, uz reklāmām, tiek simpāli no žurnāli finansēm, lai viņu verētu uzturētas, apēc xt daudz arī citi žurnāli obrās žurnāli, kuriem nav šis apīs īmaksas, un autorum nav jāmaksa publikāciju publicēšanas. Vidējās izmaksas tradicionālu, nav slenus nav bet obrās žurnālu os ir apmēram 1.000 eur, un hybrīdž žurnāliem tas hybrīdž žurnālu modelas, pēc būtības ir uzpelnīšanu īpaši tendēts, tad viņiem ir lielāk tā maksa 2.500 apmēram. Kad ir jādi ponē, cīda izviena iespējams, un vēlākais tas ir raksti publicēšanās laikā, gala versīja publiktsētas žurnālājām noformētu un reāli noformētasētas. Saukārt piekļuvi deponētas nozimēki mēs irietojam repustaurijām metadatus, informāciju par čo publikāciju, plus pievienojam šo piln teksta fāil. Repustaurijas ir iespēja autoram jebcilvēkam, ievietošo irakstu un šo piln tekstu iekšā repustaurijā, ir iespēja norādīt, vai mēs liaujām uz reiz, tāpiekļuvi šim piln tekstam būt. Metadāti būs piejēm, to jo varēs redzēt, bet tieši piejēm tekstam, vai mēs liaujām uz reiz, vai norādām šo envargo perīādu. Apāks 2020 parets, ka 6 mēneši pieļaujami, jau jaut vajag, tad sociālās un hunkārā zinākais. Ja pie mēram izdevējuši, mēs sākam, kad uz reiz neidiepljaut, ka grib vēl no pēl neit uz reiz, tajos pirmajos mēnešos, ja uzskat, ka tā ir. Tad atiecīgi, panākt vienošanos, ka jums liaujšo atvētā piekļuvi uz tēs iespēja mēnešiem, un atiecīgi repustaurijos iespējas uz stādīču. Jums pašiem nevajadzējis atcerēties, kad paies tiesa esi mēnešam spiestu vodziņas. Tas būs nejūs jau to iedodļo un unādīzie. Tad atdepanēt, jeb paša archivēt, var iznālas repustaurijos, var nozar repustaurijos, uģelīze nādol, kas ar starptāru izvezmēks pakāpojums, kurā var jupkūšanu visas masalsi pētnieks ietot, ja viņam pašam nav pieēms. Primār vēdzēt to, mār paskatīties vajūs instūcijai, repustaurijos un vajūs un nozarē iespēja repustaurijos. Tas būt, ka to mēr primāri. Un ir palīgi, kā piemeklēts ar repustaurijos, šeit apkšā, labai apusītē, ar iespējiem, kas palīdz atrast. Maslīd grībū, atgādināt vērst uzmanības, to, kad rašības, repustaurijos un sociālās tīklošanas vietnēm, sociālās tīklošanas vietni patiemēstu ievietojam samu publikāciju, nav tās pakalpojums, kas nodoši un atvērto piekļuvi. Jū atvērtās piekļuvis svarīga komponenta ir ilgterminši, lai piekļuvi būtu ilgterminjā. Sociālās tīklošanas vietnis to nenodrošina, un nodrošina tikiem viena ir repustaurīgi, spēcātiek būvēti, un kur ir ekspertu komandas, parūpējās pirtoleji ši interesstutūr arī nākot, būtu piejama un un arī ietu līdz laikam, jā, tad jau būs sadīstīts jauns technoloģijas, tad ši darb komandas, šeiks pēc parūpējās pirtoleji jau spublikācija piemēram, tik tu transformātiskot kādi jaunu, varbūt kaut kāda īpašu, īpaši drošu fael formatu. Un un arī nodroši un dažāts cītust ir informācijas apmai cēstītus pakalpojums, un repustaurīgi nodrai nednodra bojāsa, komercāk, praksi un nesūtīsimus reklamus, un tāds lietas, un neizmotos jūsu teiks, nemēģinā spiekļūt, pie jūsu ēpas tādras, un grāmtiņas, un tā tālāka. Un, protams, sebstaurīgi tie, ka spīlda un tiek būvēti Eiropas komisijas atvētā spiekļus politiks no stādiņu pildīšanai. Es pildīšanēt, bet tie noteidīgi droša vietkam var rusticēties, un kuri ievatot, un būt paliesinātim, ka tas stārībūs pieēmis, mēs tāda. Šeit būs īsa informācija par kautāts pakalponu, ko nodroši un piemērs arzenodra repustaurīja, ko jūs vairs ir tiebzīties vēlā, kad būs pieēmiši mēs šī prezentācija. Un arī īsi, aizsatgādnāms, ka stadīv jādarlai būtu atvētā piekļupē publikācija pieģema apārst 2020 prasību kontekstā. Ir jāiesnies tādaši publikācija zinākā žunāvā, pēc izvēls es var būt gan atvētās piekļus žunās, gan trančināli izgotēs žunās, ieir atvētās piekļus žunās, gan atvētā piekļus un ir jāie vieto rekustorijā kopijas, saukād tie ir trančināli izgotēs žunās, tad mums ir jāvienojās žunā leidotājiem, lai viņāt ļauj. Mums ir vietot rekustorijā, iespējams izmantūja, ar trenvargo pereaudu. Tad od jā. Tad od jāie vietoši kopijas rekustorijā. Galā jābūt kopijas rekustorijā. Prudums Janu arādi visu informāciju, kas sēs ītiem finansēšanu un grāntu, lai tālākši informācija būtu pie internetu, žādien meklētājiem, kuris savāc informācija atiecīgi per rezultātiem zinanskajiem. Un arī prudums Janu arādi informācija per datum un tā. Un jā, arī piešķir publikācija uniklausi identifikatorus, kas atiecīgi ļauj labāk zētjūs publikāciju. Un atrast. Par pētījumi datiem. Avāks 2022 darbojās pilvprojekts, kas es aizdīts ar atvērtās peniecības datiem, un kopš 2017. gada visi projekti, kas piedalās Avāks 2020 programā īdījā vautomātiskšanī pilvprojekta. Tas nozime, ka automātiski ļaujit, kā piedalās un ir pēc nopasējumā absolviļušies, kā viņi dos kaut kādus datu daļas, datu kopas, datus atvērtā piekļu veim. Taču prudumis pārstā viesprēja arī ataities no šeis līdz, bet tada pēc nopasējums, kā jau piedalās. Lai to varētu realzētā dļoti svarīgi lieta datu pārvaldības plānošenu, kur mums ir jāvējdo datu pārvaldības plānikas, mums palīdz, tad atiecīk to realzēt. Ja to mērmēs no lēmijam nepiedalīties un udlietāt, tad ir arī nodvošanāšo atvērtā piekļu un arī veiri otis variencīva pamatot un ataities no tā vieses, vēlāk vēl drusīnības tāsīša potom. Tad prasības apmārs 2020. ir izvēdošo datu pārvaldības plānikas. Tad ir vietot vai pašarihvēt datus repustorijā. Sniekt nepieciešumu informāciju datu valdešanai, respetīvi lai citi, pēc nieki citi interesēni, varētu uz pēc saprastas, arī mk 0 citos datus papildus informāciju par to višu. Arī lai citas informācijas sistēmas arā tātrašu datu kopu. Un nodvošanāt atvērtā piekļu, arī tī datu kopu, arī tā vadkā publikācijām mēs ar sistēmā norādīt. Vēl mēs libra mleidu atvērts piekļu, kad atvērts piekļu, cik lielā mērā atvērta. Kūros kopus atvērts tā piekļu, ne, to višu varu sistēmā norādīt. Šeitīd vadlīnīs, kas var palīdzēt, tajās ir informācija, par to, kā kā risinātum, kam pievērst uzmanībīmies pēc tīmā, esam par dzēšu datu kopus un darba ratvētiem datiem. Prateikšanos. Jā, pas tā viespēja ratēties lai gan nav mās 2022 ļoti iesa, ka tomēr piedalīties, natastu veidu, kā visu mās kaut kādu daļu padarīb piemāku citiem interesantiem ir viespējām pilnīgi ateikšanās projekta grozīmos, kad mēs teiksim veidzam veidojams vozīmes mās varjām cīdā izveidot skaidrojumu, ievietot skaidrojumu datu pārvalības tlānā, jums jau tāds ir izveidots. Jūr, ateikties var radījiem, kurā projates tādījas brīdī, jā, kāds radījas, kāds iemes, ka pēc ateikties, lūkšēt ir arī norādīt, kād ir iemesli. Isvarīja atrēties, ka iemes nolemiem nepiedalīties, atvērtu datu piltu projektaušanī. Tas nemauzīmē, kā tas neietilbst projutu pietēkumu izvērtējumāt. Navai gmēģināt, kaut kaut kā izpiesti tur nav nekāda datu, tas nav obgāds nosīmis, kā jābūt kaut kaut kā atvērtam, tā tālāk. Tas noteikti, neietik, mēs vērtējiem, piltu projutu pietēkumu vērtējiem noteikti, mēs to ir atvērties, ka tas nav tātus obligācius spērnums. Un arī atvērtīja bija jānodrošīnā īti trīkciktas ir iespējams, un ja tas nav ieilipiecīšams to mār kolko slēkt, tu ovegerījā es slēkt nav tā, ka tur pataicu, ka visiem datiem jābūt, tas tā nav. Masliet para atvērtiem datiem, ir jā, jāsaprot ašarības datiem, atvērtiem datiem un datu kopīgošanu. Tas nav viens, un tas pats datu kopīgošanu, nenuzīvam automākiski atvērti dati. Kopīgošanu var notikti konkrētā pēdnieku kopienā un tas nozīvam, ka pēc mēs ir interesens, mēs vēl vienkārši, ka kūrši interesens, nevar pietu piešim datiem, bet dati atvērti, atvērtību, atvērti dati, tas nozīvam, ka kūrši interesens, vēl vienkārši datus un var izmantot. Parveidot un arī izlatīt. Un tas nozīvam, ka šiet dati ir abstrādāt tā, lai tos varētu atrāsts, un lai arī interesens zināt, ko dvīgstaviņam darēt. Un tā tā. Gītam, mums ir jātājums, par to, mā ir kāds vadlīvījums, par nepiecēšim un pobuskojumu datu apjoma. Es domāju, nav, atvērtību. Vienas mā varientiem, ka tas nozīvam, kādram nozīvam, kādram pēti un proģītāt, tu ir pašiem pētniekiem jāsaprot. Jājadzina našajos jātājumos un jāsaprot. Svarīgi atvēt, ko nav svarīgi atvēt, un ko dvīgst atvēt, un ko nedīgst atvēt. Mērkāds vadlīmīs, kas ir vaj, kas nav sensitīvi dati? Es domāju, ka tā apkopots nebūs informācija. Es domāju, ka svarīgi, kādram nozīvam. Vienas jāsaprot, mēs nav savas pusas. Piradz rādi, kad pētnieki rakstojušos projekti pītaikums, viņi diskutēja savā koncurcijā, kas ir tas, kā viņi veikšu datu publicēju, tas ir kaut kas, ko jau gita teica. Tā pētnieki up, kas savā atsviņi tiek, kā paši izlēmi, kas būs, kas nebūs sensitīvi, jau arī tas vērk rīgs. Par sensitījām datiem, un zināt, nu nozērēm, kas arī atkarīgs. Tāpat atvētīp, patiesībā izpaužās, arī ļoti labi, ka metan datu līmeni, var jau uztaisīt ievietot rapastorijā, metan datus. Es vēlāks, kā ir doškas metan dati, jau pie šīm datu kopām atvērtā vēdā. Tas ir līdzīgi, kā publikācijām esam patēju, kad mums ir jāgūt atvērtā pieklībā, bet var uzgūt uz embargo, pērējādus un tāčļēc. Metadatu, tas, kāds pērnieki uztaisīt, šos metan datus, tas jau ir arī solstuvāk atvērtībā, un jau arī skaidās kā atvērtība. Tas ir stārstīšana par saviem datiem, par saviem rezultātiem. Tas arī jau solīts klāt. Svarpēt būt dajām. Mās liet par pērniecijums datiem šeit var redzēt, ka padesībā ir ļoti daudz datu, kas ir neesakārtoti. Tad ir sākārtoti pēc, pēc jau pērnieku opiems ieskatiem kolkāda dati, un tad veri nozarulu standārtiem, kaut kas vēl tādi. Tad ir īpaši standārti izvēdoti lai dati sākārtoti pēc šiem standārtiem. Un šos felprīncipus izmantojot dāt parvādīšanām es padaram šos datus atvazīste mākus citi labākas aprot. Ne tikai cilvēki, bet tas ir arī mašīni līmenīt. Tad systema savā starpā sabrbojās apvērnāsotiem datiem un atrodu. Tad ir īpaši istrā dati lai tas varētu notik. Sākārtoti visā līmenīt. Viņi ļoti tā uztēsi jāmēs abūstam tos un atrodumari intrastrukturs, kas spieljauj un dodiespēju, viņus ir izpildīt. Tad šiem dati paliek ļoti tā piemāki. Bet tas nemazam, ka viņi uzreiz ir atvēti dati. Viņi ļūst sākārtotā, ka teču iesmēms, ka jūs ir aradzētu šeit schēmā, mēs redzam, ka ferdēti daudz lielāk nekā atvēti dati. Ferdēti tiebūs dati, kuri tā ir daļā, kas nav atvēti. Tā ir daļā, kuri iesmēmas ir uzliktas ir obžojums, ka var piekļoti piekļoti, teiksim konkrētis institucija piemēriem, bet labā ziņi tā, ka šiet dati ir abstrādāti un saglabāti inžustrūtūrās. Tā tālāk kalbtīvā veidā, tā lai, pēc tam tie būtu arī saprotum citiem, arī pašiem pēc kāda laigriba un piekļu. Piekļu, nav tā, ka vienkārš datu ko obstām uz datorām, neviens nezinu, ka tā ir jau rīkāts kaut ko atrastam, viņš nesaprotaktācija. Un atlādiet datu, tā tādī tikai daļanotā viss. Daļanotā vissām šie varēm, tajā bija atvēt. Jebkūrši cilāksat piekļoti pie viņiem, viņi varbūt arī nesakārtot, viņi varbūt takā sakārtoti, kaut kādā varbūt nozrs, pēc kaut kādien nozrs, lai kopienas stānātiem, vajarīpēcšiem ferdatiem, kas ir īpeši istrādāt, lai būt daudz labāka informācijas un datu, mani, atrašam, vajā, daudz, daudz, mani jārnā, tāk, jā, tad daļ penecibas datu parvādību tā, kas nums tādu palijas, to visu sakārtotšos datus abstractārtotiem stālē, viņi būtu pie cespējas atvēr tā, ka pieēmāki. Pēc imā, provīt pie teiku, jau prētim, provīt pie teikumā jāmēs, esam iepanojuši, kaut kaut kā darīt, tad ir jāsniec ieskats, īsi ieskats par to, kādu standardus, mēs plānojām izmantot, bet tas nav detalizēt, jā, pēc tā, tīrī, bet, ja, tad arī kā mēs domājām nodrošanā, to pieklūm vajad domājām, kā tikši saglabāti dati, tāpat arī jāieskicē, vai konsortcijā tiks izmantoti, un kādi tur datu pārladības līgumi, tur kā tikši visnāt šējotājum, un intiūtā līpušu mēlētam, kā tikši visnāt. Tas ir tā īsumā jāieskice, jēmēs projktā plānojām, kaut kaut kā darīt. Un arī prodams būdži tā jāprēc finansialīdzekļu, tas viss, prasīs arī naudīgi. Tas nav tā, ka būs, nīgi nav bezmāksis, lai mēs varētu uztaisītšos atbūstosos uz datus. Šeit ir arī tāds rīgas, kas ļām, uzakspīt datu pārladības plānu, un šeit ir arī viejama tieši veid, ne, horājismu 2020, avānis 2020, tieši projktiem, kad tas ļoti labas palīkas pa punktiem var redzēt. Un datu pārladības plāns pincipāj ir vajadzīgs, tiek pieprasīts nevelākās sestajā mēnisīgi, kad projktis ir uzsakcijas. Jemtāt, atsākam stadijā mūs, viņš no edzīgs mums jāprediskamīt, mēs tādraks tīsim, bet sestajā mēnisīgā būt jau gatvam pinmai versijai un datu pārladības plāns prinsipā ir dzīves dokuments, kas izlaik mainās projkt laikā un tajā ir rakstulot titi ir kādi datatiebūs, veigu būt mēs izmantosim citus datus, pēc mēram, kas ir vairāt pēc piejiem, un mēs izmantosim, kāds ir lesošu datus. Tad arī jāraks tur, kā mēs izpildīsim šos fireprinsipus. Jāparadz arī resursi, gan cilvēk resursi, gan infrastruktur, kād mēs izmantosim jāpraksta. Datu drušības jautājam netiskeja jautājumi. Šeit ir rakstuloti fireprinsipi. Tātad fireprinsipa vēc būtības nomirodus nozime findable, accessible, interoperable and reusable. Tad atrodam piejiem, savietojiem un atkārtot izmantojiem. Atrodam, tas nozime, ka mēs datus abstrādājiem tā, lai tas intersens varētu. Mēs apkstam to tā, lai būt skiders, kur datus atrodīs un kā citi interesenti varēja spiekļupiešiem datiem. Šeit mēs redzam schēmā, ka to ļoti lielām hrātad nosak metadat, kvalitat, kād mēs izmantojiem unikāli identikātor, kas varbūt piemēr oti gan datu kopām, ierakstiem, gan arī autoriem. Autoriem arī diezpējams piemēm orhidai, dažācīdienkātorus var izmantot. Tāpāt arī kā tiks datnes strukturētas, vai mūsu kādu sistēmi izmantosim atslēd vārus un arī versīs arī varbūt datu kopām. Tas visu vartēju to rakstro, cik atrodami būs. Saukārt piemība, tā ir saistīts vairāk ar ļautā mēm kā tieši piekļūs, teiksim pa kopīgošanas nosicījumiem, par piekļūs statusiem kādus mēs izmantosim kāda autentifikācijiem tiks izmantotam, kādus represtaurījis izmantosim. Savietojamība tas, kāds raksturu vairāk to, kā šīs datu kopas dati būs savietojamība, teiksim iemēs labēsim izmantot no dažāliem projektajiem dažāliem datu kopus. Vaviņas savā starpā būs savienojamas, pārveidojamas, vajad tur būs nepieciešams kāda programatūra, lai tur veiktu teiksim atklārtot analīzu un tā tālāk. Un lai tas būt viss takā iespējams. Tad ir jāizmantu arī vienot vārdu krājums, kur mums var palīdzēt vārniicis antaloģijas tez aurika nozērē, jāko izmantotos. Lai tas viss būtu pēc iespējās standardizētāks un viss pārīgi izmantotis mozare. Metodoloģīsim standardus kāds izmantos. Tā tas ir tas, kas to rakstru, un tam būtu apraksnītam un to vajag kontrolēt. Jāko iemēs, no daudu mēs antāti pārlodīgi. Un atklārtot izmantotos, un atklārtot izmantotos, ir tiesībām licencēm, komēs ļaujām darīt, vēljaujām darīt, un datiem. Kas ir jādoponē? Jādoponē ir paši dati, tad, ko mēs esam izveidojuši, radījuši. Ots lietar metodā, tad dati informācija, kas passtāstu, ko mūsu datiem. Un arī dokumentācija, kas ļau saprast labāk. Tos datus mūsu datu koprs feicilvēki, citi peniekta, citi saprot, kas, ko nozīmēja, piemēr, izmantotot kāda kod, tad, kas, ko nozīmēja, tad tā vāku. Un atvārtot, peniecības datu pildu provītis atieces, tad gan uz datiem gan metodatiem, kas ir nepieciešam lēpsapinātu rezultātus, kas ir tieši pieminērta zinācijās publikācijās, kuris ir tabušas šī pēdījumā bāzas. Tāpat arī, protams, ir aicināti ir padarīt cispēja satvērtākus arī citus datus. Tad, tad pamatā, visu varīgākais ir atcerēties, ja mūsu zinās, ka publikācijā esam kārus datus pieminējuši, tad uz tiemā tiec, principāk, pildu projekts, un vajadzār pacenstēstos padarīt atvērtākus, nutcikts, kas ir iespējumiši, protams, sētiskie un citi komercēlijam, citi iemeslīvā, to ierobžo. Šeit nedalts par metā datiem, tāda tie datu per datiem, jau informācija per datiem, kas parastīja tāda standardizēta vēida, katrā nozirē, varbūt sami standārti, un tāda datie cīkšos datus par datiem labi saprotu un varas pēnulis ir gan mašīnas, gan interesēnti, gan cilvēkus, ja? Tiem saprotam gan tāda tur tā kā. Gan tanīlīmenī, gan tanīlīmenī. Tā. Deponēt datus var un ir aicināti repustorijos, kas ir adbilstoši konkrētu datu parvādības veidzībām, tie varbūt primārīd vēlams meklēt tiešu nozaru konkrētās nozars repustorijas, jo nozar repustorijas, nozime, ka tur arī abgrozās konkrētās nozars spētnieki kopiena, un tur noris šī sinerdzīja un sadarbību. Tad ir nelāk iespēja mība, ka par nozars resultātiem uzinās citi pērnieki iespējams veidos, kād sadarbību, un tā tālāka. Mēs pirmsījām meklēt to nozars repustoriju. Šeit var labu palīdzēt datu repustoriju reģis sretrīs datam. Un arī zanodāl repustorijas ir tāds repustorijas, kurš iztartotiski piejams bez maksas, kurā var ievietot arī dāt kopas, tur ir ļoti dažāts formatu fēli informācijas vēģi ir piejēm iespējams ievietot gan publikācijas, gan datus, gan video ierakstus, interaktīvis dažāts liecumtā tālāka. Un viņam arī savienojums ar Githabļu, ir respektīvi to plātfona, kurā ir programatūras savu kādi ievietotis. Atiecīgi jūsu datu analīze, nebeicīšam, kad programatūra beja speciallis programāts kaut kas, un jūs to arī ievietojuši sturtatas, arī ir savienojās. Šeit ir retrīs datas skats, kur mēs sākums skats, un tā ir alasīci vienas varījā, un redzam, ka labajā pusē ir tāds ikoniņas videotmēram, vadrātīgas. Tās mums parādu, kāds paklāpojams nodrošanas, respetītās, kas ir pelēkas, tad gandīz nemazam āvēdāt. Šos paklāpojums ne nodrošana. Tos, kas ir krāsanas, tos nodrošanas divus slēdzi iepriekši, tur bierīt, kā parādīti, kādi ir ieviespējumie paklāpojumu. Piemēram, vienas paklāpojums varētu būtu vajie nodrošanā, unikālo identikāta, arī jūsu datu kopai, datu ierakstam. Atiecīgi var, atiecīgi, reprstorijas to nodrošanā vēl ne. Un šīdien ir registrājā iespējumies mēklēt pēc nūnzares, un pēc dažādam, dažādam mazīmēm. Atbūs tošiši, kas jūsu pēc īmāja veidzīgas, bet tā var pieneklēt. Un padezībā izvēloties un rakstot datu pārladības plānu, vislabākais vienas mā vēdiem, kā darīt, ir vispīmis pomeklēt reprstoriju pieneklēti. Jo reprstorija šeit jau profilā būs uzakstīts kādu standātas, tas atbālsta, ko viņš piedāvā un tā tālāku. Tāc jums palīdzies jau var uzakstīts datu pārladības plānā, piemēram arī to standātas, jūs arī vairs pieneklēt varēs iet nosaukt un sapras. Nevisi reprstorija atbālsta visu standātas, piemēram metodatas standātas un tālāk apruks tošos standātas. Tāpēc vispīmis pomeklēt reprstorija, faktiski piedāvā, kas te tīna nodrošanāca, vēl mums tāds darbē ne, un tu implementētāt tie cīmūs pēdījumi natu pārladības plānā. Šeit ir tā kā, šeit jūs varēs etipizīties tīr, vēl arēs tīr soli, kā mēs izjēm caur, un varam ladrīt atvēr tā, kas mūsu nātas. Tā mazliet, tā cīmūs laikam. Tā. Nedāvāc par avārs iz eiro, pakas, faktiski, jo vēl nav izlundināts, bet informācijas imēs patiesīvā. Toču. Šeis chemā mēs redzam, kā ir atīstīvšas, viss apvārs prasības un apvārs eiro, mēs redzam, kā obligāti būs prasība zinātaskās publikācijas bepanēt un padarīt atvērti pierījamas tas būs obligāts prasības. Tad ar epistorijas būs jājumi tu zinātaskās publikācijas, recenzētās. Un obligāts būs prasības arī datu pārvaldības plāni izvērdei, kurā būs obligāti implementāts šie fair principi. Šie fair principi, ir, faktis, mums palīdz arī zinām, man mērā apekstīt, viss pārvaldi. Viss pārvaldi. Tad būs caukārt dati nebūs obligāts, ka visiem datiem jābūt atvērtiem to varēs. Tad izvēlēties un atiecīju jūzukstīt. Ja būs nepieciešanas atēties. Un jā, un klātvā nāktād liet, kā lielāks un plāšāks skatījums uz atvērtos zinātni, aicinājums spēdnieki ar vien vairākis man to, arī citas atvērtā zinātnas metodas principusa vien ieriesti, vien vairāk. Tad būs tāds plāšāks skatījums. Jū avan sēraubu plāno, jau atvērtos zinātni iedvērt tādu, kā tādu pamat principu viss pār zinātni, gopumā. Un līdzā to praktizētšu jaunot pie zinātni, jaunot zinātni veidot citu kultūru zinātnisko rezultātu apmēņē informēšanē citiem sadarbībēja un tā tālāk. Tas ir ļoti kompleks, ēstenībā jautājums un procesu. Mēnās pēc iespējst lašāktu iedzīvināt šeit ir trīs pantikūr ir piemināts. Šīs prasības ir piemināts, kā ir prasība prātvēt to pieklļu, netvēt to zinātni rakstruot desnedajā pantā, liels uzsvarstus veidniecības dātu pārvāl dību, uz feir principu ieviešanu. Dātu pārvāl dību ļoti skatīsies izmantos recipro citātis principu, tas mums pēc cadanovēs ļoti esmu cadanabūs, esmu cadanabūs. Visiem būtu labu recipitītātas sava veidu Bārtaris. Teiksim, būtu vienācu sībūdīmies un vienādi labumu minutālis. Tādas savstarpēja ar lielākā. Savstarpēja mīgi gūrfa. Un tā tie cīgi ļoti būs jāmena ģētos jau tājums un jādomā kā to izdarīt. Un jā, un arī aicinās un vairākas, ka tīsies ir to, kā vispār, ir tev tā laiības un tiesības mena ģēt, kā tur to visu sākātočos visu ļautājus. Nu, tajad, ieprēšējās pāzēs ir pamaneītiskot kādas liec, kas nestrādā tā automātiskiem. To ir, kā iedzīvi nāsu, un aicinājums izmantot. Šāds laiģs bija laurē Latēša lodāt, kā aicinās izmantot. Viņas prezentācija, kur arī tāda ir minēc to, kad aicinājumiem lielas uzsaršu atāto zinā, mērī uz prāsimīju aicināju, aicināja uzsaršu atāto zinā, mēs nažādos, virzienos, aspektos unprudams lielas uzsaršus ir arī un aicinājums izmantot. Nērobs atvētās zināts mākoņu pakalpojums. Es sī, sī, sī, par apanei ir portālu pakalpojumiem ir piemskat lūgstatiem pakalpojumiem, kas ir uzbūvēti balstuoties uz šo mūšiem revisitorijiem, mūšiem visiem datiem, kas ir piemēram šeiti pakalpojums, kad apakalpojumiem ir klāt apraks, cik tas varētu izmaksāt, kas ir bezmaksas un tā tālāk apraks tiņš tāds. Šeit piemēram pakalpojums, ja mums nepieciešams analimizēt, kādu uz datus, datu, ko optu, ir iespējams izmantot šādu pakalpojumu. Jūt vērtīgi lieta ir tieši apvārstnis dalībniekiem, kā apvārstnis dalībniekiem šeit ir iespējams tikti pie tādas projekta lapas, kas tiek generēta balstuoties uz datiem, kas tiek iegūti nori epuzitorijiem. Citām, tīmika, viednēm. Un šeit esi smaltsījuši vien varientu un tur uzveizē automātisk tiek savākti, savākti, ko vien kopus informācija per publikācijiem, pēc publikācijas piemēranu apmārsts 22 protams start-offiskas projekti, konsortcija projekti un varbūt držādās vaustīs, držādās institucijās, tapušas publikācijas datu kopus un to apvienot kopālē piemēram atskaitoties, ka mēs atskaitamies prasējam rezultātiem, tad vienlākini viss vien kopus, tad atiecīgi alpana ir arī parupēs preto, kad izgūt ārā no šī tīgla. Šo informācija var iegūti, kai tad jā pērķījumu projekts darba grupas išos šīs publikācijas ievietojuši tādus repustorijos, kas atbilds standātiem, kas ir pievienot ir apanēt. Līlāk, ko tēs jau ir, bet ir ir repustorijam, ir ir vienas, kas nav apanēt pievienot. Gīt, ka mums ir jautājums, kādēl jei repustorijā, jā, jā, jā, vieto zinātnās, kas raksts pirms tā publiceišanas vai publiceišanās laikā nevis pēc tā vai jautorties ieru bežojumu dēļ, vai sen uzimiek, ka uz repustorijos ievietojumām publikācijām ir grūtāt saukties. Vai tev ir kādi komentāju? Es. Lamentās jāc, ka bijaš vien publikācijas top, tad, kad ir projekts jau beidzies, tad senāk, tad labākini jau ātrāk jau labāk, bet tas nav obligāts morscīmes, bet tas ir viens no risinājumiem. Ievi ir to, čo postprinti versiju iekšā. Jau viņai jau recenzējšanas procesu noticis, viņai jau kvalitātas tā kā procesu noticis. Acaukties ir grūti tā. Tāpēc, ka vēc ir grūti acaukties. Autors, tad ši tur ir norādīts. Acaukt. Vabūt tur vajadzātu komentāru, ja tu nezināši to nejāns, kas tur ir tu acauktšanos, un tu vajadzēs paindasēties. Jau tev redzki autoram, tur jābūt norādīt, vienī no norādīts kur viņš ir iekšā. Nav norādīts prestiši žunās, lai gan jātas postprinti, tad kā jāras rādīt, tur piemērā, tur ir jābūt tādai priekšā, tā kā priekšlopiņai, kurā ir norādīts, kurš es aks tiks publicācija. Acauktšanos. Tu mani jāpainta sējās, jo būt detalzētā, kas tur ir vēl būt problem. Tas ir, mienkārši, un otkārt, tāpēc, ka mēs publicējus mēs, Ā, ne, tas ir cī. Ūmēļ, osvarienci tāpēc, ka mēs publicējus mēs tradicināli izdotās žunāt, tur apieki, abonētā, abonētā, modēļa meida. Tad izdevējis nosaka saus nosacījums. Viņš vairu patēti, ka viņš negrība dota, atvētā, piekļu vēja, to gala versī, to tā kā žurnāla, žurnāla no formēt to versīvija, bet posprint, piemēram, viņš atļaujie vietot. Tad mēs ievietojam. Tad mēs mispildījušo open accessa nosacījumu projektā. Tas ir tāpēc, ka nevienmērju, nevienmērmēs pūdcējumies atlātās pirms žunālos, mūs ir kaut kādi citi iemeslīju, mēs ir jau pūdcējumies, netikēlē projekti izpildīt, bet ir citas zināskā darbelu intereses. Tā tāpēc tās ir arī vēl vienas risinēmes, kā to dabūt atvētāk. Ir iespēja sarunāt ar izdevēja, viņš jāmus ievietot. Tur prudums ir jābūt atsalts, jūs to, ka viņš pēc tam tiks pilnā versī, tā, kur mēs palikām. Es domāju, ka sadbildēju ziotām. Jā, ne tad durši braksīt mūs zēpas, tu es varo vēl precisēt notēti. Tā, jā, tada ir iespēja, jā, tada ir išāni profili, katram projektam, ka savāc automāciski informāciju, un ir arī savienojams ar kordis sistēm, ar šo tada dātskājušu sistēmu, kur arī automāciski, mēs edzam, ka nopinēri ļoti informāciju per publikācijā. Nuzim, ka mūs pašiem nauturi jāraks tiekšā kaut kas, bet automāciski jau to, ko var iegūti to, jau šī eiraudz komisījus atskājušu sistēmu uz savākus. Tā, jā, tada ir lielumā visu, tālāk ir vienkāršu papildas materiā, kas var palīdzēt izināčo tēmu. Tā, tas arī būtu, kas te vēl? Tie papildas materiā, dažādi. Tā, vai kādu vēl jau tājum? Jā, mums ir vienas jau tājums, ko alikstam uz uzdeusākumā, runājot pretvārtās piekļuļus žurnāliem, vai nevajadzēt nošķirdu tautotiesības, no īpašuntiesībām? Vai te, ir kāds komentārs? Mēl, no īpašuntiesībām, no teit ir jāno dala, es lietāt, kas nēs speciāšujos, viengrūti komentēt, es domāju, kad ir no teitis jādem, jo ir neacest, tad mēs reizējiem autotiesības uzsveram tā, tur ir tā kā tie vairāki, nu neglūži līmeņi, ka mēs raugamies uz autotiesībām, kā, tas ir, no, esi domāju, es varētu, mums būtu piepiksāts, kas to jautāj, es varētu pašo jautājum, un uzraks tītēpes tā, mēs vēl tādīju, mēs kā jāsim kantas pie jautājums. Aleksēram, no manis puskos ir no komentēt, vienkājuši triti, ir trīs posmit procesāka drākstā projektus, ir šis tā kā projektu, rakstīšanas posmis, kad ir konsultācijas, un lukokdars kopā ar konsortziju, un tad ir vēlši konsortziju un tur ir vienkārši jāstās, kas ir tas, kā konkrētais konsortzīs iegūstot financēm, kā viņi nupriekši sevis raturnajuši slietas, mēl neiks es ir ļoti kontekstuāli, arī atkrīkši. Es arī nās speciāls, esi domāju, ka tur tas vairāk, ko tas konsortzīs, ko pā izdomāju, pēc kā paliek, jo dežašies īpis un tiesības, un tā kā, no un arī autortesības ir atkrīkši, kas teki ir kierisīstījos līgmos, ietes paliekšiši. Jā, jā, jā, tieši tā. Vai par autortesībā un īpašu desībā, arī ir ļoti es esi jātsījuši semināri, mēs ir māpiozāties, kurš vrētu būt speciāls šajiem, un tad jau varbūt mēs ir dabūt kādi koleģi no ārzemiem, nu, mūsu tīkliem, pēc patureši prātāk, tā brātu būtu īdējās prieautājumi, arī jums ir kāds, arī var pēc visi īdējus nākamajiem semināriem, mēs nutēkti šāda veidzemnārs ir turpināsim. Jā, vairkādi komentāri vai autājumi gitēvēli, jo mēs esam pārtērēši laiku citīgi, bet domāju, ka tas bija tā vērts, paldies isturīgā, ka jau mēs ir paliekšiši. Mē ir ītiem mēs arēm noslēkšu, šovrīd, mēs prezentācijas nosūtīsim, un esi tā, ka būs izdevies ir iereks, ko mēs tad ceram ilgterītad lai jūs ir piliģis ir kolēģiem. Mums pūs laikam, ka tas ir visi kontekstāku opimā. Šobrīdā atvērties datvijā otājums ļoti aktuozējies, ka arī ar Covid-19 sapkarā, šobrīd, saizdībārtu okrda ir vēl medaļīties, nepieģašan lielīties, ir geniāma datvijam piemēram, šis atvērtos datvijā otājums tiešām ir ļoti aktuozējies, ir ierobs un jau pasalos līmanī. Kā jau siminērī sākuma, prezentācijā, ka šobrīd ir Latvijā notiek šis pētījums, ko izlēdītis minusījis paspārmē, kur meļinā, kas ir tas, kas šobrīd notiek Latvijā atvērtās zinātnes laukā, lai gada beigām mistrādā turīcīpolti, mums, ko mēs daram ar tiem pētījumiem, ko ir financēti, par pubuško valsts financējumu. Tas ir arī procesi, ka šobrīd notiek aktīja Latvijā, mēs ir gīturnuzaim šo semināru, jo viņš šis seminārs bija tieši pat to, kā apvārs neļudus neļudus, neļudus neļudus neļudus neļudus es izpaužus, bet tas arī ietekmēs nākotnē, kas notiks Latvijā ar visiem datiem un pubiskiem publikācijām. Tā, tas kontekstam meikārs, lai nav tā, ka štas ir paraudz kaisā. Tā, kas, jā, tas arī, tad no, mūsu pus, laikam, viss jautājiem daud. Jā, paldies, viss jā, darbīgajiem cilēkiem, kad satrati laiku pie slēkties, mēs kopā bijām kādījā astot. Šo jā, jā, asunis un zapindus, un sazinamīja sadaipistos, un droši var vairsies pie manis, vai kolēģiem ir pie gītis, ja tur māki jautājumi, jo šis ir tāds izlītuožnās procesu. Paldies jums viss jiem par dalību, un jā ir komentāri, varam tikties privātās konsultācijās, vai tad kopīga jūs pums, ka jau semnāros. Lai jums veiksmīgs, covid-19% laiks. Un rezešanos. Paldies viss jiem, paldies.