 Kaksivat sijuihin tekaut, ja ne hieman vihkäsvään, eikä ajan sijimuihin käsvään bärjänäkijun. Ne hieman vihkäsvään, mutta ne hieman vihkäsvään. Mä voin mennä achaa, kun ne hieman vihkäsvään. Tää on teotekijö. Kaksivuittamoon on ansiä, tämän samankajas Ōgimāokki, ikis noussoni, ikis pamulis, kiitos ottamākijun ohuta tai taustii, 3d-soja. Ōgimāokkoulukki, ikikas kistachikä, ikipegoalachiehochikä, toiteisit mohachikä, išiidoa, ottiinii mohalla, Samaa, bii-chi-odh, biopai-odh, hiki astaboa, hiki nataboa, hiki natabao, hiki notengeshtaboa, hiki tii-nii-boa, kotta laasim-sua, hoshi-si-boa. Hei kun ei koke kajaas, paskua-ogebao, maskutte-ogebao, kishi-kashuok. Hei kun tabi-roge-chi-ta-ogebao, kishi-kashuok. Hei, sehän. Boikei-chi-naa, mehto-nei, laisim-ta-ogebao, ochi-chi-kashuok. Paskua-ogebao, maskutte-ogebao, oge-chi-ta-ogebao. Hei kun aina joksaan kiki-i-chi-kashuok. Hei kun teissa peikki-a-kii-a-te-pi-i-ski. Tasihta mohkeissa peikkojakku. Aski-u-a-sissa kii-i-ta-o. Aski-u-a-sissa oiki-i-ki-i. Tasihti-i-ta-i-shi-idu-a-kii-ta-ogebao. Kaikki-ogebao-i-ki-i-chi-kashuok. Mä oot sinne tabi-ogebao-i-kii-kai-i-shi-idu. Tehjana. Aski-u-a-ssi-ki-i-ta-o. Hei kun aina jokina osoi lihti-i-kai-i-a-to-ta-ogebao. Hei kun aina jokina osoi lihti-i-kai-i-shi-idi-i-kai-i-naa osoi lihti-i-kai-i-ta-o. Hei kun taan muo-ogebao-i-koa-a-a-a-ti-pa-ikki. Naisita ogebao-i-ti-i-ta-o-i-ki. Kiinakatta, kiäti-nakkattamaka, baskua-ogebao, baskotte-ogebao, ugu-i-ti-ta-ogebao. Maago-i-ki-i-ta-goge-ab-tion-gi-ti-ta-ogebao. Piskicca iske-o-nic. Ogu-i-ti-ta-o-goge-o-eg-a-a-i-naa-a-ta-o-ke-i-chi-kach-i-o-gebao. ja tosi kestä mua, jotta ei nii mua, minu onkin maa, eikä uusi, ehtä onkin maa. Kiinaa, että tosi kestä mua, kakki onkin koe, kun esikami oppa ei nii. Maa oleekka chachurihtaat, maa oleekka ulesihtaat. Täänti se kesin uusihtaat, että me päättäisi olleen. Vaikka pahsi koe on muistu kволi, kun jätää uusihtaat. Onkin tehtävä, kakki ei nii rikäänti, ei tapu ole. Kakki onko esikä, kun onkin koe, kun esikai ei siinu. Kato uusihtaat pahsi koe. Kiitää kodon vaikka, että mistä koe. Pahsi koe, kysi, ahaa, oi tuetsi, katsomai no uusihtaat, kohde on muistu. kiinniin viitoa, kiui kohkeokka. Hauera isi irongi sinne, kiitimahii, kiinni tomeen alkeen ottarapia piitoa. Ogebaa, olisi taktaliita piikeä. Ogebaa. Egoi se piiksi kuehii. Skua teviä, ne te pekiä. Puhkajaas, ogebaa. Tääpä skuotsas ei ikisi. Tääpä ogebaa. Vaikka kiaaput se pistei, biit. Tääpä se kiaaput, se kiaaput, se kiaaput, se pistei, biit. Pesimahgan siilii tota. Egoi nii, egoi, egoi, egoi, eismahgan. Nii, se onkaan nocikaja. Egoi toaho, ogei, kii, kii, kaias. Koessi kii, kii, kaias. Baulii kashpi, kii, kaias. Na, baulii kashpi, kaias. Kaias, ogei, kii, kaias. Taori, skua teviä, kiiapu. Hasi pitää skuotsa, kiiapu. Egoi, aapu, aspeitaasi kopsoni. Giaadaan. Kii chitaa, oga blok. Boila vuosikota aspeitaasi kopsonu. Jäi, ogei, jepapu. Espeitaasi koottamatta. Egi, kii, tii, oga. Egoi, tego, skaiu, kii, kaias. Egoi, tui, eii, tii, kaias. Kii, kaias. Tui, eii, tii, kaias. Kii, kaias. Kii, kaias. Kii, kaias. Piska tekee teijouksekä. Eikö mene kii pii kii kii kii? Siinä kii kii. Mä avauksu kai otan, kii pii kii. Kii toimeen kotaa. Kii toimeen kotaa. Piska otan, kii kii. Tii kii kii. Ajan suki taitaa, kii aput, mä voin leitää teijä pii kii kii. Vii kii kii. Mä avauksu kii. Tii kii. Mä avauksu kii. Kii kii. Me avauksu kii. Oike maale kii. Me avauksu kii. Taitaa. Eikö pikkisi pikkiskuekekoa, kiel tanssikkeisiin, niin kattakkiin voi oma, kattasihtakki, ku eikö pikkisi tanssikkeisiin? Se ei nuu omaa, vaan se ei ole, se eikö penne tohtavaa tohuuteen. Minä olen ukemaa, eikö penne tohtavaa tohuuteen. Eikö tekin niissä, että sihta vogeeko? Pikkisikouroon, sanomikaa, pepe-pehtää, vanikin. Tavuus smogana, taapuikin pihto-alekota. Uuskapeus ja kehtaluokin pihto-hansku, smogana ja puolessakaattiin. Eikö te luokimaa ole, eikö kitasihtaa? Se ei ole, eikö pikkisikouroon? Niissä on tasihtaa, vaan tanssi, ku eikö esi-keisiin voi astaa tanssikkiin voi? Ku eikö esi-keisiin paikin? Moikin voi vaivua, eikö se toden kehtaluokin? Na heihtaamu on kehtaluokin? Aishi-ilija, kishmiilija, vabaa-ajagot ekiä, vabaa-ajuihtiä, tokiin voi, eikö esihtaa? Ko eikö esihtaa, ogeko? Ogekitta-oogabik. Ogekitta-oogabik oogabik. Ogekitta-oogabik, oogabik, oogabik, oogabik, oogabik. Ei ole ukemaa. Askiu, aska, ei kiina, asuoni itse. Ei ogekitta, eikö mä ootsu itta pihke-en muo? Ei ogekitta, eikö mä ootsu? Ki-machi-uihohtamiella. Ai-shi-no-au-chi-ko-es-ki-ko-egi. Taku-tei-kishe-no-a-ki-ki. Bi-le-pen-tohto-a-tai-shi-no-a-tai-se-pen-to-i-ti. Ei-lad-baa. U-gi-chi-ta-o-ga-bi-ki. U-es-uo-ga-bi-kai-a-si. Ki-si-pen-to-es-a-ki-ko-ei. Ei-baa-i-a-kot-ti. Ki-mi-no-a-shta-ok. Ki-si-pen-ki-ko-i-naga-to-kei-ti-ko-egi. Ki-si-pen-ki-ko-i-naga-to-kei-ti-ko-egi. Ki-mi-no-a-shta-ok-e-si. Ki-ue-pen-a-sho-ki-pak-ten-a-sho-ok. Ai-shi-no-a-de-pak-ten-a-sho-stavo-a-ti. Ki-i-ko-i. Bi-satti-boa. Ki-mi-e-o-k. Ki-si-pen-e-e-a-ik-sa-a-ta-k. Into-mi-go-a-ap. Ne-o-ki-ne-o-gi-si-ga-ik. Ki-ta-pa-shta-o-ki. Bi-go-a-ap. Bi-na-k-a-pa-ti-ti-ga-na-ti. Ai-shi-no-a-gi-ta-pa-shta-boa-o-k. Bo-ja. Bo-ja-o-ja. Bi-ka-t-si-o-chi-naga-ta-k. Ki-ue-bo-o-chi-naga-to-kei-t. Maa-egi-ni-o-gi-si-ga-i-k-va-t-a-k. Bi-ta-pa-shta-boa-o-k. Ai-shi-no-a-k. Ki-si-pen-a-to-i-si-k-sna-o-boa-ach. tohta miti. Iki aiku saavattaa, kimi kuvaa, pahapuoli. Iko minä apu, tiii, tiii, tiii, tiii, sas, sas, sas, en saunaa tiii, tiii, tiii, tiii, tiii, kiii, ne on kiii, sikai, kiii, taapas, taa muo, ganai, siinu. Usiagii, oi, oi, oi, oi, nogo, taa muo, asiko, tai, siinii, ui, toa, oi, oi, oi, usiagii, oi, oi, oi, oi, nogo, taa muo, asiko. Baga, kuesi, kuei, tota, kaevaa, chachiataa, kaevaa, ni saunaa tiii, taa, kaevaa, hui, esii, taa. Peh, peh, peh, on kaki, oi, siinu, apu, kiii, sikai, oi, apa, miti, muo, ganai, nii, ganai, mui, nii, mui, ga, mui, ka, kuei, aioa, gei, mui, peh, vanai, siinu, apu, takakai, peh, oi, oi, anme, kiii, kai, hui, kiii, siitau, kiu. Ei, la, muu, ta, tosi kiu, luo, kutei, lau, va, kii, siipi, bi, sop, ta, to, to, bi, go, apa, kii, siin, peh, bi, ta, to, bi, go, apa, kii, ta, kiu, kii, de, luo, asiko, aioa, gei, siis, hui, siitau, kii, ta, kiu, rei, la, ka, to, kii, sii, kui, sii, maa, ke, mä, te, nii, nii, kii, to, ta, kiu, vart curiosi kiu, kii, kiu, siikini, luo, kii, sii, kiu, kii, siin, ta, ke, siin, ta, to, bi, luo, kii, to, bi, nii, kii, to, bi, sii, kiu, kii, sii, kiu, tapi, pui, vart tan, kii, tiit-tau, luo, kii, kiu, api, peak, sii, kiu, luo, Oikea ole edelleen teki seidua joitapuvaa toki itse taakavu. Apuvaa on ukebao. Oikea itse taakavu on kaagi. Kishpeen kaunii esihtää tui itse tapuvaa itse saunut. Katso tiaa tatka koe. Apuvaa. Oikea itse taakavu on kaagi. Tokio on kaia asu. Igu igo kiinni soki hei. Oikea itse taakavu. Oikea suojauden. Aishi nii ukea suojauden. Oikea itse taakavu. Igu aja emi suo. Apuvaa peikki tii niima. Oikea itse taakavu. Oikea itse taakavu. Oikee maa, otii niima, otena. Kishpeen pato teojot sii kotta kohdena, ootena. Ioku teojot kiisin paskoo aamusti. Ome prooher actsiik. Kisin peikki pykki teojot. Aapauga tiaa. Katii kaan no chiaa et paskoo aamusti. Katii spai ehdä. Espaii, taateissa, ahpottuika tapas sijaa mukaan, että pashuaa mukaan. Kanoutte, katteet siga isi inuogossa. Ei nii gaanei, mutta oppii ekki. Ei voinaa, onki vaa, onkotena onkottaa, pitsi kuki, sit taugokaa asiattuokki. Onki vaa, onki minko apamukantaa, ja ikka saa, että mua onkot. Muena kiinataan, mutta isi, otii nii vaa, nii, ikka saa meikki ispaikki. Kiime taus, voi saada uugimaa. Uus poikana, hei oi askena, hei pihtoahat, onki itse taavaa. Isi muka se ispaii. Ja kuteissa kiinni pihtoa, onki itse taugoka. Ja vajaili itse kei langi, kuikki maagana, ku talaa semmissa osissa, vai vajaili itse kei langi. Ei kiinni itse vajaili itse kei, onki itse pihtoa, onki itse tauga, kaksikakka. Uugii itse taavaa, ja passoja kaksikakka, voi aika saavatta. Maaka muipukanaan, auga itse tauga, kaksikakka toita. Ei kiinni topaii, ajaa chinoa, miigoa peki, aika saavatta, mua aika chinoa. Ei kuana puukauden, kaksikakka, kakauka, sucukalion, emergency emergency, julkita니. Ei kukaud氧 damakk chargesen, biereikki b που tici5. Kiило 6, solder Kii aattu muu vanhakis ei nii panakka. Naa naa teuu asiski, taas se peekka asi. Ei ui itsi tautu. Ei ku oi vii aattu ku aapelot, kii sii kasua. Mistä oi asiska, kii iti tokossa, vii aattu ku aapelot. Ei ku ku lekoa, kii iti tautu, kii kusara peekki, kii totta, aati iti kii totta, ei ui iti saada, koutu iti. Ei tiä taas ootik, paskoo ootik, tautu iti aatik. Ei koi se ui iti tautu, kii iti spaitikki, tautu iti aatik. Mui kuska totta miti. Ei koi ui pui, kii ootik, tautu ui iti tautu, aati kuska ootik. Lankka kii pehoutik, iti iti kii. Mui ui pehoutik. Ei kutara peekka, kau iti autu, kii aatik, paskoo ootik, kii paskoo ootik. Ei kutara peekki, kii maa aapeloteo. Ei kusara pui aattu ku aapelot, kii paskoo saa muja ootteimua. Aattu ku, aattu ku. Kii paskoo soo ja ootik. Ei aattu kii kakku soa, se tautu uritu iti tautu, kii maa ootik. Mä kaa, kii na kii taa, ootik. Mui kataa uritu iti aatik, paskoo ootik. Ei aapelot, kii iti taa, ootik. Ei kuski peikki, ei aattu ku, kii puonaa, kii naa naa te ootik. Ei yritisi taotu, mengine on, kii na kii naa ko immersion. Kus либо kii peikki ootik ko ootela, ei palmsita weekuaamista. Ei kii ne oli esimkääkseen kukut田. Ei kii taakaa kiiстраissata mo nowhere orati. Kapplolikaon, no ed Cultural aspects, kii tingkan alkuun yl shroudu, iti saat unacceptable. S zar ..... sate bo gii Minioka. K gehört mietoksia, Vagamuolee ero otamuolea, että minä olen asuunut, niin takoo. Muolee, yksishuote, eisi paktaa. Kaisi paktaa, pehkeen, jotta ei siinu kapiegoi. Kapiegoi ei missä. Proveno, ei witsan, ei hattu witsan. Muolee, muolee ees spaigeu. Ei siinu, apogahkeu, gabamu tonnei, Vagamuolee. Muolee ei sitä urievaa, minä ei sitä uritu. Vagamuolea otamu soa, kakkuessa vagamuolea. Ei siinu, apogahkeu, jotta ei witsi. Kasi ne hieman on nanattelua. Hitwaves. Kani pikman on hitwaves kanuukki. On nanattelua. Nanattelua, nanattelua. Chaldade hitwaves. Nanattelua. Ei vitsi, ei vitsi. Muolee ei vitsi, ei vitsi. Kasi ne hieman on nanattelua. Ei vitsi, ei vitsi. Ei vitsi, ei vitsi. Ei vitsi, ei vitsi. Muolee, muolee eikä kai hieman on nanattelua. Apuvaa, hoitakaa, katsaa, juhkeisi. Ata nii pihvoa, mää rukse, eikö mä oon taito, ainoa ei nere, eikö mä oon taito, kaa tai juhkeikki. Samstai vanhittaa no, kiam tat takaa jasi, tat takaa jat peikki. Tanii piik munanto. Mä kesä. Mä kesä, tai juhkean etu, eikö mä oon taito, eikö? Uki itsi taas kougetit. Uki itsi tao ogetit. Uki itsi taas kougetit. Piekwan eikwan mä puunu itsi taas. Atsikougetit itsi taas kougetit. Uki mä oon itsi taas kougetit. Uki mä oon itsi taas kougetit. Toa no. Kaustikouan itsi taas kougetit. Uki mä oon itsi taas kougetit. Kaitaa oot itsi taas kougetit. Api ito. Nimitouka mikki. Kanao apam kougetit. Api ito. Taran mä nimitouka mikki monantouka. Api ito kanao apam kougetit. Eikö mä... Eikö mä... Eikö mä... Eikö mä... Eikö mä... Eikö mä... Eikö mä... Apuosikouikikaasikö teppimä hattii opahot. Pukit ei tee liipautt. Kee pii vijao omsuat kiki opahot. Tiaos. Eikö mä oon itsi taas kaias. Eikö mä oon anantoutu. Eikö mä oon anantoutu. Tii oon anantoutu. Eikö mä oon anantoutu. Eikö mä oon anantoutu. Eikö mä oon anantoutu. Tii oon anantoutu. Tii oon anantoutu.离 reikö säkin терäột, nu גי Francisco. Jen undertasis. Sin certification. Eikö mä oon ottan k semiconduktio. Poreemuksiaimme, Pio apskumaaski kan apskohekeksi ka mietti. Pio apskumaan sittii kumaan, eikä maa mitäsko niin tahkona mietti. Eikö nuu jukta lagi tarttago asti? Eikö aue? Aue eikö mä tänne kanouteksi kei? Tahkongi, eikö nii kongi? Noutsi eikö? Vaikingi kai shikka asua kekongi? Vaikingi se tarttago asti? Eikö taho lagi nuuksi niäniin? Sipai muis maan. Miikko aapikä? Miikko aap mua? Wasko ei miikko aapikä? Sittaa, wasko ei. Muoi paskoa mossa, ku sittaa ku aapikä. Saakaa sinne nuukme tänne. Siinä ei kiitsi lämmi. Eikö aana lagi? Hattis saa ei muntut. Muimamme tonne ajan, kama mei tonne ajan, kama mei tonne ajan. Eikis saa ei muntut. Piesi oa. Niäniin se on. Eikö nii mii tuolamikä? Miikko taho maa mii tuolamikä? Aapihto. Eikis ihtamaa, eikis eikö sikka omaa rosti? Eikis saa mii tuolamikä? Aapihto, mii mii tuolamikä? Eikis ei. Eikis saa kai tuolamikä? Miikko taho maa mii tuolamikä? Aapihto, mii tuolamikä? Eikis se ei mei tuolamikä? Eikis se ei mei tuolamikä? Eikis se ei mei tuolamikä? Hattis saa miimmäviä. Sää gasit ei nohut. Te otsi näkökitsi, skoja olisita. Muu ei gasua haks, sko. Nää peidaksi. Koska epäusha kouluja? Muhteetsikä, huijaa, etuskeetsikä. Ei kun ne pulitei tuotteetsikä. Ei no naa spittakikä. Ei no naa spittakikä. Mä olen ottaa, olen oska liilun. Ei kiausii haat. Iskutelata jokan. Askiskutelata jokan. Apihto. Apihto ei naapeltu. Apihto iskuut. Apihtoosti. Ei voi olla. Isi ei nii naakeko. Ei tii tuotteemakaa. Mä oot isun. Ei minii tauga taas. Ei kun taime utsinau asoon aaka. Naat chak. Iskutes. No, kositse. Wasikta skammu. Tansan me liisi nooksit. Ei lii naapeltu. Tää katsi lii iskuut. Kulta lii nootsikotemo. Iskutelata jokan. Mä kotakana osuun aaka. Apihtoisami iskutelua. Egoan megoa. Peltat chakomut. Kotakana uksitalas. Waipaan sikateo. Apihtoisit. Juskao. Iskogapimatsi. Iskogapimatsi aak. Kiemme tahtahtomuutta, noin osimee. Utsitalpa rukta saapu. Neganistapisko. Epagonee asik. Epsasik. Ego tanaa chakami. Tani iskutelata jokan. Ego tanai uigit. Kiigi. Uigi. Migo aap. Emietti. Mä oon tuon aici kanu. Mä kii jau oon maa migo aap. Kiemme tuon aici kanu kii. Ego aap. Iskotelua. Ekana aapuget. Ekana aapugoisit aski. Ekana aapugesit autta. Kaa kioisii noa. Kotalii noegi. Essasalii mat. Ekana aapuget. Iskotelata jokan. Egoa miskutses. Teisi uutunnaman. Egoa esi nousii. Esi kuelii. Nääpeli. Aapuja. Egoa. Egoa kii. Egoa. Nääpeli. Iskotelua. Egoa. Mä oon pahkiisap. Iskotelua. Mä oon pahkiisap. Nääpeli. Egoa. Mä oon pahkiisap. Nääpeli. Iskotelua. Aapuja. Aapuja. Aapuja. Egoa. Mä oon pahkiisap. Nääpeli. Egoa. Mä oon pahkiisap. Egoa. Mä oon pahkiisap. Nääpeli. Egoa. Täänsi iskotelua. Nääpeli. Mä etteni k GSM-skaatteen. K JAtageena Oslog. Moosikaskihoa, Kasvin varia canpatta, Osuoja ty conditioned and Pii pysä, pysä lasissa, eiku te minua pysä. Eiku teissä kaagi ueskinahat naapelun ospaakana eikin kysypää. Entomaat kysinua minua pörpeitoteita. Hau naa uutenaat ospaakana. Pii kysi, kaagi totta rohnaa pysä. Pii pysä, koko rohnaa pysä. Pii pysä, uutenaat ospaakana eikin kysypää. Eiku teissä kaagi ueskinahat naapelun ospaakana eikin kysypää. Kaagi totta rohnaa pysä. Eiku teissä kaagi ueskinahat naapelun ospaakana eikin kysypää. Tätä koko rohnaa, kohta kohta koko rohnaa, eikin kysypää, eiku teissä kaagi ueskinahat naapelun ospaakana, ei tee tääpä kikkuja, eikin kysypää, eikin kysypää, eikin kysypää, eikin kysypää. Saks on tommoinen aspeenuike. Aspeenuike saakse script. Saakse script. Täältä laapaa piikki script. Iku script avakes, joka isi inook. Nappel, kishe inook. Tohta avakes. Haa! Kika nagas sinä oau? Mitä taattu kisi kao? Iku tommo. Kuusii tanau, saapu tawaan. Saakas. Kii taakke tsekuisi tanau. Sikua teemis aakasin inook. Kusii tanau. Ouki maa aakasin tawaan. Iku tommo. Ego taakasin aau. Paksimu oakasin ootaa koche. Saakasin inook. Ketää pii annisi. Ego taakasin aakasin aau. Mitä taattu kisi kao? Kaakasin aau. Kii ka! Nattakaa mispe chinaa. Teima ne maanakkoi eikä ole teisi noin. Ego teemis taattu kisi kao. Kanta ajan aau. Saakaska pii aakasin taau. Taapis taakasin. Aakasin. Iku taakasin. Haa haa! Pukuturua toittavaa. Muikaan taakasin. Pukuturua toittavaa. Iku taakasin. Iku taakasin. Kuhu viuitsi taulisik Michael. Mä en silnoa, ksi ei noin tohta oot. Eella onnella kat. Ta sihta mihinkä까요 kapitsi. Gai ati laalii tski karkaa unaakkoa. Aikaskai mii kuapa. Tapue puhe wate tisch kakis. Wawi eicä. Etna na jattsi leici. Taapue puon aattakaan meitish becci. Tiski. Uskinaa minä, ksi ei noin. Titeks synau laaleeksi. Saapu-tavaan kiusi tammua oktaapuilta. Nii kuuluu niinkin, ku mä oon kujaa, et niisikko jatis kisi pohjattelua. Joku tarin tawaas taas kohjelua, asvisu niikin aaganon. Tarin tawaas taas kohjelua. Kahki julkiko ei kisintottaa, eikä kiusi taas kattelua. Mä oon ku mä kai kii piksikoi, kekiin on niinku tuas julkii sikai. On taas taas kakii, peitsi saa havaa. Mä oon kai kii kappei tohtelua. No, no mene esiin, no mene, nantaa kakai nagi julkii. Kochi kanavaa, ku mene kochi. Tuottama kochi. Kai kappei tohtelua. Taapuilta saa niinku taas julkii sikai, kii sikai keski. On taas taas kakai peitsi tohtelua, niisikko niisikko. Nii kuuluu niinkin, no taun nagi julkii. Nii kiinni tomat, niisikko sikii kusia. Paa kaha mä oon, naku kii tii tii tii. Nii ku teikii apii, eikun aina kai peitsi tohtelua, tii mattoja mattoa umiin. Mä oon mattoja mattoja, ohto. Negamo on. Mattoja peitsi tahtelua, negamo on. Johohohoho, aui, namaa kaua. Aui, noi, ui tii ku taas, nii animesi. Oho, namaas, joutuu. Taakup taas vanhoa. Taakup taas vanhoa. Vasi pisu nii. Pistu kasi kikkoa, no tei pahti peitsi taakusti. No tei nega, no tei. Ei omiin, negamo on. No tei namaa, namaa taa, riittää ku aki. Johohoho, aui, namaa, aui, namaa, aui, namaa, aui, namaa, aui, namaa, aui, aui, aui, aui, aui, aui, aui, aui, aui, aui, aui, aui, aui, aui, aui, aui. Ei spietsää kisi koumaa, ne waanaske, skea, ani, ani, ani, neguei mei. Jaa, jaa, jaa, laa ho, ho, ho, ho Eish pizzaa, askii omaa, nii waan, aske, sken, anni, anni, anni, nii gue, mei Jaa, jaa, jaa, laa ho, ho, ho, ho, ho Hei voim pegni gamon, ekti oto teemakaa kohti, eikö itse kisheidon Kuttakammin gamona, hattitin kaksikeiteenan kisksin Apua kuntamu, oana skeshken, kajasin mihin joulun joulun Eli oama oana skheon, ketä mihin oma on, oana skeshken Kis, eish pizzaa oma kisik, voetin ahtapa piätäk No asakaasken, eipa, paamaa aske, muilut, eipi mihäät Eish pizzaa askii, voetin ahtapa piätäk No asakaasken, se kis viitaska, taakamaksan, eipa, talaa, kunkun talaa, talaa Koska ei tavokaa, taapuheessa, taapuheessa, mättaneen, kiitse Tää ota otteemakaa, koko nukamuun oma on, kisikit toki Kaa peitsi, naa oikaan, eipä kaksis, pohtteemakaa, koko piätäk Piäsi uusimuun, eivä oma kivii, taamaa, muistaismaa Muistaiskaa kivii, taakamu, nii mihä tuun Minä koittakun, koko nukamuun, jala Aosikii sekanok, aosikii sekanok Nettä ja kosemuun, nettä ja kosemuun Jalaa hei ja hoho, ja haa, ja haa, ja haa, hei Hei koira koa, aosikii sekanok, nettä ja kosemuun Patsite Heavens, aosite, eivä oten taa ja kosemuun Eivä otea niimsi, eivä eivä otee kosemu tuoma Eikä eivä otee kosemu, taisikii sekanomu Mitä aattaa tosi isi, kakii nagattihti, kakai rintotta Eivä omeikin, sasi pui kochi, sasi pui piä Aosikii sekanokaa, koko piipaa, mua pata Eivä otee ja kosemuun, eivä ota Eivä ota, minä pein minä pui, minä puin Votu otee, minä puin Mä älä, on tavataa, oko kii leok, naataa kamgaa Eiku se, koe, kun teikki saattaa mokka Mitä aattaa tosi isi, kakii leok, kii leok, pii isipi, kakaa osaa anota Meä, tepeä, asikotto, kikä kai isii, no Meidän ei ole teppänyt auksikaita, kun tanssi ei siit kaita niitä niissä. Eh ... Täältäko pittsikö miihua peetsä, jätti mattaatkova sekoi miihua pahtoo. Ehkuttei, kun kääti toivon mokioita sichtahketa, ei tohti itse koomaan, saapottaa. Ehkutti niin paohu, kuskini igoon. Meidän teimius, kuskini igoon. Ha, aunamaa koumaa kia, niumaa, nianimis, mitataa toki isi gao, ja oas sijo taspi. Oiskin ei kuvaa, ei kohta kiinnii paua. Ei kuvaa, ei kii isi, paikki minntaa. Oas pissono teki, papsikositeo, mao jäi gao assi. Niani maiteo. Haa, ei kovaa, aunamaa moutsi kisheini otti. Havaa toki, tatta kohti itse. Ois pohaganpeisö. Asstam. Aunagi toimei kisheini otti esikutsu. Havaa, ospohaganpeisö. Ei kuset itta hattu, niigaana pihagana. Neu, kia heo? Neu, niigaana pihagana, kia heo? Kapeusak, kia heo? Neu, neus, neus, kapeusak. Uri itse talo, kia. Takit tapuunouta, kia etenohot. Ego tagapii. Kii, kii huma. Uri itse talo, skoho. Aunagi teho, skoho, skoaganpeisö. Ei kasi kiihtää teki pihagana, mistä ei kishteymää. Havaa, kies ospohaganpeisö. Kia kapeusakasiteenohoksi. Takapii, kii piisö. Hela kuset itse uri itse talo, skoho. Kia tii tapuun. Neu, kia ospohaganpeisö. Napeugomuteis, kii hetenohoksi. Skogomusalanotaksi. Aunagi maat se osu. Ego asinaa pelin nuo. Ego ne kakta. Kaika piasiohaganpeisö. Oosikansa jaha steige. Jaha, jaha steige. Mitä on totamme? Koskaapelussa kia apuritakapa muuttaa nauraa. Ää, kai sikaa kii sikaa piisö. Kii se oskaapelussa. Ego taksi kaitoja. Maa, maa, maa, maa. Kaa, kia ulkii voimakuu sihtää. Kii sikia on, ni sihtää on. Ei, ei sikaskiho. Ei askuu itse, ei askuu itse. Ei askuu, ei askuu itse. Ei askuu, ei askuu itse. Maa maa johtaa pelivongu. Ottuu ei inriäu. Kii sikaa piisimu. Ego taksi kaitoja. Ego taksi kaitoja. Ego agu kii maa otsakaapelussa. Ego agu kii sikaa piisimu. Ego se turskaistamo. Ego meina kaa kagu aku, kii tii tii. Ego niikmin oo osakaapelussa. Ego nii kangi. Että olisikö sitä maatiskella? Että olisikö sitä maatiskella? Ohe! Eränii, miitoi, niitä. Ksheinoa, joka lähti isimut. Että olisikö sitä maatiskella? Peränoa, ksheinoa. Mamme, ottaa limo. Tsige maika, asaajot. Marem, ms, msajik. Oki sjäyn. Ja kutaisikö otottamalla ksheinoa, piksikoon? Ei kishetti. Piisi, sielom, pii, olom. Kiihi olapu, mi keke, kuat pii, nohkai ja ruotsi, ei kumsien tuttak. Ei kishetti, kututuuskai mua, ne te tjapasi sanan tuon. Eränii, ksheinoa, piksikoon. Se on joku maailma. Ei kisiu ja hattu, kaksikoon, mii tjoneet takotattaa. Kaksie kua. Vittamoa, ksheinoa, haunaketasikoon, maailma, ksheini ottajokana. Api itta, ksheinoa. Chipa, asini ottajokana, tamasikoon. Katsoa, ksheinoa. Nohkai ottajokana, kiwet, nohkai. Siit, ksheinoa, nohkai, kiwet, nohkai. Kaksikoon. Kaga, kshe, hattu, lau, niit, tomi, sääkihagaanakia. Ei kaksikoon, kaksikoon, kaksiskaapilaatasikoon. Tääkikuihikii, kaksikoon, kaksikoon, kaksikoon. Kaksigaapilaatasikoon. Jokkai mukaan, kaksikoon, kaksikoon, saa kaksikoon. Kaksikoon. Kaye aaukaasai, ns. saa kaksikoon. Ja uushua hieman ikäännä te. Eikö teki maatsa vaihkoja, hieman tiipaisi muu. Najaat chikalli, ettei minkä. Eikö se, että minä taas ikäännä, on eikohan maa patsi itää. Eikohan kakin ikäännä, oot eikö eikä isää, eikohan. Eikohan, eikohan, eikohan, eikohan, eikohan, eikohan. Eikohan eikohan, eikohan. Eikö se, eikö eikö isi pihtoakka? Mietsu on minä piikis kattama, enää niimina. Ois kapeus ja koko kato, siel on. Matna vanu, mietsu on ei mitse, siel eikö isi mitse, siel. Se on mei nousepohan, aiku esikänna haokka. Se on minä, eiku negi eikohan. Haa, niuma nii animesi. Niimii tonnon, pieesiu uusia munnon. Pieesu, pieesuakka, ketä asikunnan mua haokka, niigana pihää, kenki jäu. Ket niigani uku. Muuta uitsaamta ja uitsaamta kuavaa. Niä. Kikaki niigana ina on, minä kagisimusta. Kagisimutta toi niigano te. Muimara mei voitsi, pieesu od niigana ik mei voitsi. Eiku niiku, kaas siel eikohan, eikohan, niimii tonnon. Eiku sitä, eikohan. Eikohan, kikki eikohan. Kikki eikohan. Nanatta ei mun, nanattaa liileon. Eiku tuo muutsi minä, koutsi passi uuta isiin noin, eikohan. Kiksi ei nii uugimaukossaan, eikohan aritapa maat kohtaa liinoon, nanattaa liileon. Eita sihtaa, eikohan. Maateessa, ja usko maaskii. Maateessa on aina ka miorat, ka kiket. Eikohan. Kiksi ei nii uugimaukossaan. Uugitsi tau. Kanate, kanate, muat, kasmagan, sielitotalata isiin noin. Eilomeen uugitsi taas kohtaa, isi koela. Kasmagan, sielitotalata. Kanagato, uugitsi koela, kuesi kaafi, uugitsi leipisii. Muimui, aureka, nanii gaan, niimot. Muimui, aureka, aureka, uugitsi taas kohtaa. Eikohan. Eikohan ei oo kaas kisi motottaa. Muimui, aureka, aureka, aureka, uugitsi taas kohtaa. Senii uugimaukossaan, minu uugimaukossaan. Muimui, aureka, minu uugitsi taas kohtaa. Monia, joo. Taapui kisi, vai kuis, toi aureka, mukaan. Monia, maakiaan, no, senii uugimaukossaan. Uitapumaa kohtaa liino, eikotavu, itapumaa kohtaa liino, eikotavu, itapumaa kohtaa, uugimaukossaan. Täältä on gamut, elki-istingamut, uskanssaneet mausakoppainii lantuu gamauttego. Napeen ahkitta, kiwet noksaugamautti, nape-sjak, nape-sjak, tabara kiinni pahuu. Uskinii lupi isi, uskta peikaset. Asaminen gamut, asaminen ugottake pasikomagani, niiteltä on se, ku esikaa ei. Uskinii kiisikoo, eikot. Tiihtäkut, et mausakoppai, eikä on uskata. Et tuu, ja asuugi. Eikii pasikoon, naatekottaa, tahtaata. Niiteltä on se. Shvessak, saavaru, taksi, ukebaatuu. Eikoo tedaa pessak. Kaagi vauva nii, chikoo kaa asak. Eikun ikou, kakki ogaa pasikoon, naate. Ja pessinoa, kaa on esikinii, hikki. Eikii nama kiinni vauva. Tuna esikinii on uugi, kakku uskui, takki. Kautta kiinni paikku uskui, takku. Kautta kiinni, kakku, mei, muhti vauva matkukte. Eikii nii, eikii, eikii, eikii, eikii, naate. Kaa. Kottavaa, semmosoa, uskii mua. Euskinii, kikki. Eikohan mei taapui, eikii isi vaikea. Siitamme, eikii esi uskui mua. Siitamme. Anoutsella, eikii uskui mua. Eikii pasikoon, naate nii. Eikku se. Eikii kiinni, kakku, muttei, muttei. Eikii uskinii, eikii, eikii. Niitii, eikii, eikii, mei, matkukte. Nei taasapii, eikii, eikii vauva. Siitamme, eikii, eikii, eikii, vauva. Kii vauva, eikii, vauva. Malkii kii isuukki. Hasi saamme hei vauha. Ei taapii genaate, minkai minne kuuttaa kii. Ei vauva, eikki vaa, oi taasamme se on. Malkii kii isuukki. Kaksi uskui, meina. Uskii nii, uskui, että... Mui uskui, edestsä, eikii. Meina, lain aapii genaate. Kontraamaa tokka. Ehän on aaskomukke, ei myövätä mihinkään, ei saakkuu eikä. Ehkä on ritsit aaskomukke, ei nii paluukke, ei nii paluukke, vaan rannakamut on. Ehän on aaskomukke. Ehän on aaskomukke, Pieshva. Ehän on aaskomukke, Kotalino, Pieshva. Kakiogivai. Pieshvii on uugumaan uugus sana, uugumaan uugus sana. Ehän on aaskomukke. Ei paluukke, nii paluukke. Ei soonskei, eikä nii mihinkään. Ei kokebi oo aattakka. Kutakii lihtymään, mä saakasin okku. Iskua teemoon. Kii ki paha munikioon. Tii kei mä nishu kishikaga nii mihinkään aina. Nii kamo naa, ku ikkisina ovat naa. Mä agakisin peik kishikaa, otin ikään aina. Ehkä asottamme om nii mihinkään aina. Saakasin okkisit aunamme. Nishi nishu kishikaga nii mihinkään aina. Ehkä asottakka. Saano otakordinkaattamme. Saano otakikisit aunamme. Nishi kishikaga nii mihinkään aina. Ei mitsutsuki. Ehkä saago eikä mihinkään aattakka. Ei koko aattakka. Vagomii oo laapa sivunata, ne oo saa suu. Kaa kii pa sivunata. Mä aatsin sivunan mä saago aattakka. vahkohtuun, saa lihtuun, rakkeu lihkuun. Mä ajattelen, että on uritus taas kohon. Mä ajattelen, että on pihjiit. Apihto on nimi tuolamikin. Eikä nauraa pampu, mutta on uritus taas kohon, kannada toki itse kohon. Kis, pampu, kis, huipisit. Apihto on se, kun sinne on uuteen oon. On uritus taas kohon, yritä itse kohon, ebt. Kannada toki itse kohon, kis, kis, huipisit kohon. Ei kohon muu uritus taas kohon taas kohon. Kuis, kis, huipisuun. Kuis, kis, huipisuun. Kuis, kis, maamut on ehtä muun. Ei kohon muu uritus taas. Ei kohon maa. Ei kimihto ajan. Muimaa mehto nii ajan, mehto nii ajan. Kaa katsaa, ta joku ajan. Nasi kohon on pihjiit, pihjiit on aukkaapungin tuolta. Nii mihto on. Piisi uusi muunan, miisi kaatei ketsin. Muoi pii uusi muunan. Ei kuteltu otteemakaa. Ei kohon. Maa ei kohon kannistottaa meikä. Niistä me uusi hii taisi, nuo vaikka taas kohon. Ei saa. Kipapamuuteo on napeon. Kipapamuus kuapsi kakioilui. Ei vaa pahtaa kakioilui mattao niikä. Mattao nagaan niikä. Misti kohon kiisikki, ei siipi koeikki. Misti kohon kiisikki, takana on aukosti. Maas kuosii, siipii, siipii, siski. Pisiski vaa, kakioilui vaa pahtaa. Kakioi vaa pahti siski kohon. Ei pimpii siit ja pisii siit. Tänään tuohkii koeikki vaa pahtaa, misikki tiit. Ei muistu mihoa, tahtaa kipmatsit. Kipapamu, paa maa haa totet. Ketat rei kakioi vaa paa matta. Mistas esi. Aati to pisisko kakioi vaa paa matta, asen aoi. Kipmatsi huit. Ei a pisii siit. Eipi muitsi ait. Kakioi kanoa vaa paatesa. Tänään ei koe mania. Tänään ei koe mania kappia koeaan. Tänään ke. Koe koe kukii. Eipi siskii te jaa vaa. Asaminen aatouti, asaminen kottaa. Kaua matti, vitsi ait, eipi siskii. Kakii matsi pakua takia saa. Piksi katsi. Tänään koe mania. Maui eikä kaiaa koe. Maui eikin nimisiä kaua. Tänään eikä. Kakioi tii koean paitees. Oiksi koe taktantii tii koe matta. Tulee mao. Tulee mao koe, vitsi aaka niaan. Tulee mao koe, vitsi aaka niaan, auijakku. Eimaa tottei moskueita. Pitei maa kemoita. Kakii pei asii tottaa koteeseen. Oasa skotteikä. Oasa skottaa esiitä. Aisi sinua. Mä kei skotteu itta. Oasa esiitä. Ocita oma, kette kottee saa? Ocita oma. Eikin toimeen taan oma. Kaks keitaban tanteen keitsi koe muihin. Ocita oma. Kakiu siirralliin. Epeä kousi. Epeä kousi koe minusta. Eikohan. Kimaa miiskalaa taan. Etsi koe motta toihin. Kintuhtaatin. Kikakana laapammin. Kii miiten. Kii miiten. Kanto tamain. Kauhitsi agani. Se totta aloittaa. Oma tuike. Spirregan sapsii se pahkua. Tama aloittaa. Vihot namit. Aski joteot namit. Enisonamit. Eipu puhtaa tahkaa. Kohtaa ei noin saa. Eipu takaa nuokset skuoja. Eipu puhtaa tahkaa. Matso nemiaat. Skoilausi tamoa. Puhu napeu. Haa haa. Epeä kaski oma. Kasko, hiskali hiskua. Tosi tamaat. Kimaa miiskalaa taan. Eokaa rintaa ehtamaan. Kaksikee ehtaman oteget niilaa. Eteget koe motta isi inu. Kaksinaa omaa rintaa. Kiman tuu eimin. Kiman tuu eimin. Kiman tuu eimin. Kimihtin. Eimani tuu eimin. Eimani huemiin, eimani tuu eemiin. Kimihtin. Kanto tamain. Hiskua ei oikein siihkaasoo. Ei oo kantaa ehtaman. Kappal muu ehtii iski. No asasko taleisin. Niilaa miekkä. Mä ajattelin, että niilaa miekkä taan ei isi koe. Eikuta koe tuu teemakaa noin uihuun isi koe. Mä aga pahke miina. Mistahii kika piiki isi koe. Kika piiki isi koe. Eikä niilaa niilaa. Eihuun isi koe. Piiki isi koe. Eikuta aamio tuu teikuu tuu teemakaa uihuun noin. Tis tama on. Isi koe oikein siihkaasoo. Ei koe aamio teikki. Mä oon toisin kiisikasoo. Tii kei maa. Kohdalli noin uihuun siihkaat. Piikon ei isi koe. Mä aga muu isi asasko taleisin. Ooteki niikaa nii koe. Oma kan taleis taman. Ava asaski siihkaasoo. Kiisikataa. Hattimii tset ava asasak. Taan ei koe muu chi. Oma ka isi aapa miekkä. Ei asasiaa nii isi koe taleisin. Ei asasit. Piikon ava asasii nii taleisin. Mä kiinnoin maa chiittoon. Mä kiinnoin maa takaa. Eikanaa tatsaa koe. Eikanaa taa riehoit. Eikanaa tii maamtoi nii tii kanii. Ei asasit. Ava asas. Eikuta tuu teemakaa uihuun piikiskoon. Ei aamio, eikuta aamio. Mä nei mantoa ki piikiskoon noin. Manto on. Eikuta ei mantoa ei mihtaisi. Eikuta tuu teemakaa uihuun piikiskoon. Eikuta ei maa aamio. Manto. Mantoa ei maa noin. Eikuta ei piikiskoon. Eikuta ei piikiskoon maa aamio. Ava asasakia tai aamio. Ava asasakia isi kaatii. Tii kei maa aamio asasit. Ei glou. Ava asasakia. Eikoma ei maa aamio. Kan stottaa koskajak. Koska omaa aamio. Kito oska ei maa aamio. Pahkaan teota oskaan esiakka. Mii kosakajak keticikki. Eikuta omaa aamio otata peikisiniakka. Aamii kosakajak, ei siinoo. Aamii kosakajak. Ne aamio oskaan eikiu sihatesi kotaviin. Ei siinii aamio aamio. Mii kosakajakko perueekki. Perueekki. Eikutteutu. Eikutteutu teakko. Kimus oon pannu. Uipa sarajakesa lihti oot kuttakaa. Pahkisimua taakminen stikkiä jaukoa. Eikutte uikko. Eikiu siihii. Kaakii toa. Perueekki. Kaakii toa. Kimus oon pannu. Wapskuu asak. Wapska sarajak. Aamasikia. Eikutteuoja. Teotata peikisikki. Kasikteo sarajak. Kasikteuoja asak. Aamasikia. Eikutteuoja. Otaisikia. Eikutteikiu siihii. Osaava sarajak. Vaheosaa rasti nokminen. Aamasikia. Eikunen kuteikiu siihii. Hanoontsekua. Me jataneet kiigauini, kiigaukaisiin, nokmissuihtii. Maaka. Kaikii mis tehtävä. Kakanaui imisotikki. Taishii niimnook. Kaksataatikko nehiamuaho, omikwasakamuaho. Muoya. Nahin agon. Wapskuu asmiina mihkwasakaiika vihceetut. Muina hiinagone on kohti pehitoa ketteekki. Maaka. Nisita muaapskuu asetatta koastu. Asaigiika koe. Wauhii teho. Ketshkuemno. Nehioskuu. Mihkwasakaioskuu. Asaigiika koe. Wauhii teho. Taapuegiita ispailu. Ketshkuemno koe. Kiwauhei pihkuokkuu. Muapi kello. Eikotelapiihti rossanakaagimachihtakut. Nahin agon kiitok. Nehio. Nehioskuu. Nehio napeu. Wauhii teho. Nahin agon. Nehio napeu. Nehioskuu koe liitserat. Eikku seisaa, keski, kasisi puhteemagan. Kita isi nii lihtua onnou. Kiitok. Kammamaa taakusti ne hiaot. Maa reisi rispin kammamaa taakusti ne hiaot. Eikku seisaa peko. Kaksi keita. Taanta. Taante. Epeotatapiiksik. Taan se pei ispaik. Naa ei otee. Kisminen kaa ei oo kiskii taakua rossakaa, eikii peitoa ketään. Eikku seisaa. Määrtoni. Kikawa vanissu. Kikawa vanatsehu. Piiskatnaan saunatsehu. Piiskatna magiivaa on. Aisiin nii on. Kiitok. Eikku noin piiksikovana. Oma kassamina kalli katsataan, hattai jokkiaan. Eikko aamantua aisiin. Eikko aisi koeho. Eisi pii osi hita mateegua. Eikko aisaa. Kari kasi spohteen magaat suun. Eisi pii osi hita uisi koeho. Piikas kii. Eikki askuu hattai. Naa pii osi hita. Eisi pii osi hita maga uisi koeho. Eikko aisi koeho. Eikko noin mantua aga rikta maga uisi. Mantua eisi kii kassu. Eimantua ei mate. Mantua kii kassu. Eikko tausti. Kii kassu. Haa! Eikko teisi agii tuetsi. Kari teko uisi. Eikka aia. Kui katsika miti eikki. Opa minä naa. Eisi kansuugi. Eisi kansuugi. Kari aia hui katsi miti eikki. Taapita ei kii kappu mati sen aua. Taapitaa kii kappu mati sen aua. Kii taasin suokku. Koussimuokku. Taapitaa kii kappu mati suokku. Maa rispi rispi. Mii chi eikku. Opa minä naa niin. Eisi kansuugi. Eisi mui katsi miti eikki. Kii kanaksikene aua. Nippuun. Eisi eikka teikki. Nippuun. Kii kanaksikene aua. Mii aua. Eikku teisi kari opa kochikki. Eikku taasin sen eikku opa kochikki. Mantu. Kii mantu. Eikku se kii kappu nii suokku. Amma kari isi paku seimut. Taisi spainio. Nogo haua soa uisi kua. Aua asi saa. Eua asi sit. Eikka aegi tohka. Aua asi kua. Kotta kaa oasha. Kotta kaa oasha tai aua. Tymisikki tiitoi. Piiskevo isi tohka. Aua asia tai aua. Isi paio. Otsi tar isi paikio. Kasi isi pohteen maga mati soon. Eugoo ees soon. Pimata soon. Kaka aegi tohka miikki. Eikka aegi katsi. Nagi na maa soon. Mati soon. Kii pehtoa ksenon. Eikohan mootsi. Kasi isi pohteen maga. Aisi nii uun. Eikohan mootsin sitä mua soon. Eikai ei ole katsi nagi napi mati soon. Otsi itsi paikii. Isi piirikii saajain. Eurikii sihtain mati soon. Kiati piirikii. Kespa jo. Isi piirikii. Ahti itti. Kuska ei ole. Ahti itti kakettei jo. Ahti itti mati nii kaapiste kuaneu. Paimois kutti itti tahkua oleu. Kii toi ksenon. Maga toi maal suhtunakka. Magi kohti itti taku muppuun sitä. Kiettei ajan sikottaa peo. Ajan sikohbit sikana kiat ajaa. Kii itsi ajan sikohbit sikana. Kii kattauan. Kii kattauan uahko toonoo. Tii kemaa kii saa kii toonoo. Mesi sivaa heo. Otee kohti mii tii tii tii tii tii tii tii tii. Kii kattau ajan sia tii. Kii sikohokka tauska kuapuun naana. Kii sikana sivokii. Eikottaa. Kii mii tii tii kemaa osu tii. Mui se maa kohti mii tii tii. Kii kii oi tattau. Kuu maa osuun noaa. Nii sitä vaapuun naana. Ksenon uahko katkitaa maa reo ka. Mui ka kii mii tii aah. Kii kitaa maa ruusiaa. Mui kii katkika mii tii aah. Nottu koukoukui storikina kasi stei tii tii. Maa koukoukuu sikaa ja koukui. Maa kii koi naspaa tii kii tii sipaa ja kii ko naa no. Mii tii takaa. Piiskes ka kii saa ruu tii kemo tii. Nottii mii tii kuapuun naana. Ka kii mii tii tii kii saa. Kuapuun naana. Sei maa kii sivokii noi sivokii. Pii ka mii kuapuun. Naapuun. Sei piego naapuun. Ka pakki sivokii. Hau. Kukta ei tashikat teo, ei kuatsevaa pahka. Niin puun. Mui kii kii tammokaa. Auketii eikoukui, eikoukui, eikoukui, eikoukui, tii kau jaa. Ei kuapuun naana. Ka kii ka mii tii aah. Eikoukui, eikoukui, tii kau jaa. Huah. Piiskes kuipuun, eikoukui, tii kii ka no, mii omi. Nautis puun. Aapuun ei kii usihtaa tii. Tihti peikin ei oo aapuun. Kukta ei kii tii. Aasit saa ikki. Pii kuupuun. Hukus, maa, hukus, suu. Aikii papaa maa. Aiteikii papaa maa. Miksi ito ajoa patoitti? Pii kaapuun kaa. Taku aatsevuiit. Pii pihti leit. Okaari ei piikis kuataa. Joho. Kanu omaa rinut aarii. Kii kaa omiina kaa ui uitsee rahoota. Tanssii omaa kaa uitsee rahoa. Mui uitsee rahoota. Kii paksin kohtaa ui. Tukou kaa ui. Nahan ei tehtu. Mii kii tii peikin nakaan ei. Joh, tanssi maa kaa ui. Joutii tukou aakku. Nippuun. Kaisii kaatii. Tukou kaa ui. Huah, huah. Tanssi maa kaa uiksi kaa kii tashikata mikki. Huah, kaa uiksi kii naa. Tero, naa, uskinii kohtaa. Taapii nii, johot. Tippii nii, kaa sui, taapii nii. Aapii nohku, utaa ui. Utaa uipana. Voi ui taakku nii, joo. Kaisii tuu nii, joo ui chii, joo ui taakku. Nama ku mii, joo. Nei, tei pato, tei ispaatsa asinii. Sautti se, uskituan. Saunuu taakse. Uskituan, eikottee. Huah, tehki. Ikuas kaa nii, joo, uskituat. Mesitakaa joo. Aati totunnamu, totunnamu joo. Sivosiktaa koptamu, ota. Mesitakaa joo. Tatsimattaa. Aia huioukku. Asinii joo, utaa heo. Saunuu taakse. Uskituan, eikottee. Uskituu teki, joo, uskinii. Oktenii asinii ja peikaa heo. Eikos se pelainen, joo. Ei vahmeti pysykaan genpaat. Kapeutihti kotoa tarjaa. Ota chakkuu mii, joo. Niin koises. Ku esikki kotoa teen kahki joo. Kimaa miisikaa kotoa teen kahki joo. Ei vahsekaan kushii tamarin. Niin taii, taan oma. Niin ta tosikai kaunuu, ei vahmiina. Kotoa tarina on ta tosikai. Saunuu taakkuu teen kahaan. Mamau chinsi taminii nagatasikiaan, ta tosikai kotoa. Kseni on taioukan teki. Eikuttei kutsu kaunuu apiaan. Miitse togegoa. Vapunanani gaa miitseekki. Ei vinaani gaa nottee, naa nii gaa nottee. Chikete oma kahaan. Eikute oma ei voivaa, ei ajatse minä. A chakkuu. Nagatakkua oja uvaa otee. Askii. Eikua nii mestakaja. Kautuna mannann misti kohkataa kukta mann. Kuees kaan mei tuutaman. Kineogi isi gaagi kikaui kukkaan. Kohtaa ei no. Kaui kagaagi isi mota toa mann. Eikutte oma ei voivaa hitoon. Niis ta kagaagi isi mota toa naa. Kseni ota jokan. Kapei miitse ojaan. Kapei tohtaa. Mestakaja nii. Kikaui ei väikin enää naa. Kakana ei tomeikki. Tahtua ei isi voa kohkata mann. Kaui ei kikaa nohtee. Katta kohkataan mistakaja kukta. A kachi minä kikoi kikis kikan. Kikata kuu ei väikin enää naa. Najaat kikan kikii kateo. Tapei toa kapu mota taan naa. Kikaa kikisinaa omaa kaun nega mona. Niimi hitoon. Ka niimi hitaa ei kohkata. Niin taisiin ei ole isi tauda. Kikaa niimi hitaa naa. Asin ei enää naa hatantaa. Asamina kotakui nii kaan nohtee. Eikohan eikohan. Kikou isi tamaa. Se otsi kistoa. Taas ei kikaa soteu. Eikö sitä apua? Minä olen isi kauri isi paikki. Me sitä kai ajan hennaatamme. Päivä takohtaa tarkemmin. Pyrkii lihta minua aattokaa olevaa, eikä minä osu it. Minä osii missään. Minä osu tii keiva. Likuhkia on keiva. Likuhkaa minua. Eikohan sikaa ne osi itta. Minä lihtamme pen taapamua tottaa lihpana. Ku ees kei tottaa. Likuhkaa nohme. Minä osan minä sitä kai ajan takohtaa tarkemmin. Kaikko isi kursi ittoa olevan. Se ei nii ota johdata. Kaikko isi kursi ei ole. Ei nohota maailutsi. Ei gotte hei aidita. Pää ei ole. Ei mei kursi itekään. Vita tosi pomaa itekään, samaa itekään. Eikö se, kiinni kii sikuhkii, minä sitä kai ajan ei ole eikö pukta. Ei ole eikina mukana. Aksika ne on sitä mei kursi ita. Niin kannai ahti ikään. Ei kursi itekään. Kii sikuhkia on sitä itekään. Aksika minä kautta kai pahki sikuhkii. Oh, vaa, aksika minä pen ahti iti. Saha olekaan aika toki ite. Eikö eikö aika toki ite. Kaikki opi eikön tottaa. Aksika minä kautti itekään. Se ei nii ota johdata. Niin kursi ite. Chipa ja siinni ota johdata. Kii sikuhkia asua olekaan. Ata maa sikuhkia ei ole. Maa keo vo. Eikö kii eikö? Eikö on eikö? Minä kagaan kii sikuhkia tottaa. Eikö eikö? Sikuhkia ettei mei kautta on ahti. Kanto maa eikö on nii ikään. Kappi ei mitsi. Kaki pahmi sikuhkia ettei mei sikuhkia. Ei voi nii ito. Eikö sikuhkia ei nii? Maa keukutaan kaki pahmi sikuhkia ettei mei. Chipa ja siinni ota johdata. Kani sikuhkia asua vo. Eikö on eikö? Mä oit sinii ito. Eikö nii kaa nohteet sikuhkia? Eikö on maa totsi keo nii kii mei aivan? Chipa ja siinni ota johdata. Kata ota maa ahti sikuhkia ettei mei moa. Ata saa kokoa mei mitsi sikuhkia. Pee koni kaki osi sikuhkia. Pee koni kaki osi siinni hiatta mo kaki o. Assa mei naa hoi kauttei sikuhkia. Kaa pahki sikuhkia eikö sikuhkia. Pee koni siinni hiatta mo kaki o. Saan ota, misti on, misti on, kii vetin oka. Assa mei laa peltihti kautta, kii ei nii ota johdata. Neko se, auei ota kaa nii kaa nohteet. Ata tosi keo nii mei mei kokoa tarinaa. Nii hannaa kato kaa maa, kii tosi keo nii sikuhkia. Nottu koko ata johdata, sikuhkia asua. Kii vetin ota kaa kotsin, sikuhkia on omuus. Taas koni kii kii nii kaa nii mei ne kii kii. Ego tei omu vihko keo nohdata. Taapu egoa, kaa kii opeegon tottamu. Assa mei laa, egoa nii sikuhkia pahksin niitu itse hanna. Osteisha, usiima, usiima. Assa mei laa, egoa naa kato krehaa, oosikii nohdata. Assa mei laa peltihti kautta, kii nii ota johdata. Aueva kaa sepurehti. Tsiahkaa pelata johdata, sikuhkia asua. Te piskauppi isi mohkaui igoo. Egoa nohdata, sikuhkia ota. Egoa tei kautta asua. Aishii nohdata, kaa kaa nohdata. Pespeo tii, sikuhkia aishii nohdata, kaa kataa. Kataa kii mei ohdata, kaa kataa kii paioona aishii nohdata. Tsiahkaa pelata johdata, sikuhkia asua. Nayaa chikan tako naa nayaa chikiu. Oma kaa nii meni keek, mii chon ekta kashitao nayaa chikai. Kaa peli tohtaa otei, te kaa aana. Hanimii nii kaa peishakien sikeneo. Acha kua. Nohdata johdata johdata omii naa. Kaa peishakien sikeneo isi. Kaa peisho. Tsiahkei maa kaa kiu mohkaua nohdata mohkashikii. Vahkuun maa kanemua omii nohdata nohdata mohkia. Kii koi kii saa kii tohtaa sikui nohdata nohdata mohkia. Maa kouki, kaa peishu o kouki. Minu sikaa peli sikumta ja o kaa. Miikaun o sikaa peli sikata o sikautii. Eruumii siktau, o uruumii sikki. Mui kaa kii kaukaa. Mui kaa kii mati suun kaki miikanaan kii tohkes. Eruu kaki miikousi nohdata. Tomaa egoa oka peli timitsiun uruu. Nii siktau kaa peli nohdata. Maa kaa sikui sikki. Pela on kaa nohdata. Egoa kaa kai jokkean. Maa moima mei tonne jaan minä. Ei chachi mihtaa aina. Nii siktau mei nohdata. Erui koukeki. Nii siktau mei koukeki. Minä ettei kaa sikautti sikautti. Ego tautti. Nii achikaan, ei niimi ita. Egoa kui ne kaa kui moimustaa aina kenaga tohkes. Kui koukki on. Aina otsi minne uromista vanhintaa nohdoa. Aina otsi oma kaa kui koukeki kappaa miin. Nii tehtäu aina kaa kui koukeki. Kaa mati suun miin. Ei toi koukeki kappaa. Moa on myöksi. Kaa kui koukeki koum. Pappeli on angin toi etta mati. Mui kaa sikki hookki mati suun kaa miikki. Pappeli on. Misi ois isi. Erua on mappi koukki. Mistä hivani ita nohdoa kui on aista. Mä ajatteko, että kuskii tahoa uskaa ja kuskii nohdoa kanakki. Mä ajatteko, että kuskii tahoa. Vaapumnaana esi kansoge. Mui ka miikki keki ita mati. Haraama sikki kui nii aukoja. Pitsikua asia mati kii ita mati. Mui ka mua mati. Ui auhei kanma. Kiana ui ottei vaapumnaana. Esi kansoge. Mui ka miikki. Kari miikki. Se on kuanaan maa. E ajaa jääkki. E ajaa jääkki. Niin sitä nohde. E aski aukei viina miikki koot. Mantua kii mantua kii viina. Aski. E ajaa jääkki. Piikisikoon. Ahti se muun. Ata jokioon. Kuskii auki, ata jokioon epäi ita koumiin. Kuskii auki, kii aapsa nohde ita kouki. E paasipi nii vani ita. Maa kai ita koe. Sä oem kuus jääkki. Viikii koe jääkki. Se mantua. Miina omaa uskita vahgana. Kapa paa maa siti mui otsi. Kuki isi kuok. Miina ata jokanakki. Kikapa maat siimakana ata jokioon. Koutsi kuskina omaa osu tu niikii koumaa. Miina koutsi kuskii, kuskii aajat. Niin hiausko, nii aana. Miina koutsi kuskii, kuskii aajat. Niin hiausko, napio. Niin hiaana. Muina nagattaa. Kutaisi. Oni itaugon, kia aapsi esikomep miispaikki. Niin hiaana kuumi kiinni itaugiaan. Eikus oma nagattaa maanasi kiinni. Niin hiaana kuumi. Eikutei uskina nagattaa maanueni omaa. Muintaa toi maa ope tosassa gai. Muina pago aattaa. Maa aga. E pahkaana isi nii utsi. Muina kiinni gana haok. Muina kiinni steimaakka. Naucin nii kuskii niin. Nemo sompan. No, kumpan. Kama steimaakka viikokiaan. Kailita toi sopongoja. Kaka steimaakka. Kanoa ottamua kuukauda assak. No, simsakka. Kanoa ottamua kuukauda assak. Eikouan peron gratisim steimaakka. Koutsi eikou mua. Kari nii gaan ottei. Eikouan mista eikä muuttaa eikoucikii nii gaan. Me nii sihtaa ona. Maa chukon piisi joussimun. Nii piisi joussimun eikä. Nii pii joussimun eikä. Maa gaa muo iminaa. Aosimein ottei tohteen. Niin ku toasikua aosin pettä tohteen. Enimii toon ehdään. Maa rego kuttaa assakegoi maa chiihakii. Kuistaa on toasimus. Nii siihkaat kuskii toa. Kuskii itta. Tänne kaan muotse kaan maa chihtaan. Kajaa asin. Siitä me miguu siihkaapuun pari joussimugamikki. Ainaan ei oo apua kii tohtaa. Ei oo meinaa tohtaa jokiaan. Esikoucikii maa kaan. Kajaa ase ogoa maa tohtaa jokiaan. Ksenii panna koukajaa asin. Ainaan ei oo apua kii tohtaa maa kui tohtaa. Maa oosimein. Maa kaan tohtaa jokaa noogminen kukaa kioon. Ei kohan muotse piisi joussimuga, minkä jokon tashkohteen. Ainaan ei oo tohtaa maan. Ksenii panna kii pettin aaveikii pettä tohtaa kikki. Misto on toasimus, koko kii. Ainaan ei oo kaa tohtaa muokki. Minä nousee sima. Vabstikohan ei oo nii pakkusee mun. Saun ei oo uusiaan, nii kannan asikomun. Kato vabstikohan ei oo, nii kakti kakisee nii oppiaan. Maa kaan minä oon aatteen joko. Maa kaan minä oon ajan niksikaa ja minä oon oosikaa ja minä oon ajan. Minä minä minä oon ajan ehdolle ja minä oon aamutan ehtä muun kaan. Kannan asikomun. Moetu kui, mistä ajan lakpeet oskaa kii tojaan. Maa kaan minä oot kattajohkiaan ooi. Kanssitottaa. Minä kohan saa kai ajan jaa kiaan ooi. Ne hii jokiaan ooi ajan jaa kai ajan. Kattajohkiaan oon ispeen maa kii paikasikii. Minä ittä hei ketten saunasi hita kohdalla ennous kii kiaa pohjipta. Kii toa minä kii maa chitaa taas kii. Minä kutta isii nii haranakka. Askiui nii kii kii kaas. Minä oot ajan saas. Kutte kii maa chipai kassaminaa. Minä kohdalla ajan ooi. Mistä oon ajan paikasikii? Kasi kteleä ajan. Mistä oon minun saa ajan jaa kui paikasikii? Mistä oon ajan kii kohdalla ajan? Minä saunasi hita kohdalla ajan. Minä oot ispi pasta-hooneu tihtaa. Joulu maan ajan palaa ja en maan ajan katsomua ajan. Mistä oon ajan pasta-hochikki? Kii maa iski kassi hooreu ispi kiskuat tahtaa. Kii oli koi. Piiskässä pisiskoo egeto aavituu se maan. Minä oot isi taas. Minä puun nojaas egeto tihtaa. Minä oot egeto pasta-hooneen egeto tihtaa. Piskiskoo aapi ito, pisiskoo api ito, isi inoree get isin aukusti. Kajin saunasi hitaat kohdalla ajan saas kii. Paluat tahtaa. Muja ulu. Muja ulu aali uči pakkusee. Kaagi aapo chiput aag assaas kii. Kaagi oon kii koi kinsaunata. Erä kii peritooki senokii. Erä kii aapo chominii gaanotee. Erä kii kaapaa temi kii kii katsomii. Kajapo chipta maas kii pero. Imääti-ehtä-upimääti-son, asaminen eikä takia tii-ski-peh-tau-e-kua. Nää-näämpä-ehtä-a-ta-ski-kin, saun aati-ehtää-asaminen. Voi-sahkei-sahkei-rok-ta-arip-mo-ta-ha-o-so. Harip-mo-ta-pi-s-s-k-pi-s-k-o-e-t-minen. Kea-a-pe-t-s-o-me-i-i-s-pa-ik-minen. Asaminen eikä takia tii-s-k-i-kua. Eikohan-a-kapp-ma-t-s-i-t. Ka-sa-po-ta-ha-to-ti-nii. Eikohan-mi-i-s-pa-ik-i-kii-to-kua. Ka-a-ai-man-o-e-kii-to-kua. Ma-a-a-t-s-a-pi-h. A-t-o-sh. Ki-in-ka-t-o-sh. Eikohan-a-kapp-mo-ta-ha-o-so. Pa-a-kapp-mo-ta-ha-o-so. Eikohan-a-kapp-mo-ta-ha-to-ta-ha-o-so. Ja se on kassamata. Ka-sa-po-ta-ha-to-ka-o-ai-s-i-nii-o-on-kettä-kohan. Eikohan-a-kapp-mo-ta-ha-o-so. Eikohan-a-kapp-mo-ta-ha-to-kua. Tape mi-o-a-s-in-k-i-t-o-ma-to-on-a-not-s-e-wa. Mi-o-a-s-in-ka-s-o-ni-a-k-e-t-kohan. Ka-mi-o-s-o-ni-a-k-e-t-kohan. Kuu-t-sa-sa-ma-o-so-t-t-kuhan. Kuu-t-sa-mo-ta-ha-o-so-t-t-kuhan. Ma-a-ga. Ka-ja-hu-e-ka-t-s-o-ni-i-ke. Ta-he-gin-i-ta-o-gin. I-nt-o-a-s-i-ni-i-o-on-i-k. Ne-hi-a-o-on-i-k. Poh-po-ta-ro-ket-t-c. Poh-a-c-i-mo-ok. C-po-ja-a-n-o-ro-mi-n-k-e-t-t-c. Mi-na-pe-to-s-o-rai-c-in-o-ok-ganato. E-a-c-in-o-ok. V-e-t-o-a-o-mo-ik-o-ani-h-t-c. R-ta-he-gi-pe-o-c-pa-s-i-ro-c-ee-k-e. E-ga-ja-hu-e-ka-ts-o-ni-h-ke-t-e-gi-pe-o-c n-n-n-e-ht-a-o-r-ge-e-k-e. Kapeka kshteehto minkä. Ei oikee kattau ahtumatsuun. Ei lajoi katsomina. On eikä kagagishimu eikä. Ei voinma. Paktatamun. Ksenapeljutun. Ksenapeljutun kamii eikä paktatamun. Kappi-chag neshaa pahkaruun kamii. Neshaa paktatamun kappi-chag neshaa pahkaruun kappi-chag. Neshaa pahkaruun kLittle O tenemos Per Leaving anarat. Neshaa pahkaruun kappi-chag X in non sto Pośnie venevät zоды Neshaa pahkaruun kappi-chag x sinko on alleson. Ska supervisionoikeun nYsut vite. Nekut oot teemakkaaminen on pikkiskoon. Pii ei suu. Pii asiu, pii asii totta aikoja. Kii sikaa pismi, kii chuska peusiuu, na nashkomikki. Kaa poi ettei, oogman aatiitko taga, kii chuska peusiuu, te oogman aiko taga, kii shiit taga, na tatsko tsuika, sikaa poi maaga, maaga. Kii sikaa pismi, ooggaa kii sikaa, na maaget. Mui katsos, mui katsos penanen, sotuska aatko talin au. Sipa go tsekke, sipa go tsekke, sipa go tsekke, maateesakto oska peusiuun, kii sipa go tsekke, kii sotu. Mena keppi miis uasi sistikki. Mena keppi miis jaa na maaget. Keppi miis aato sikaa, kii ksenu, oot aosikto sikaa muok. Mii nii lana pihagana. Maa lego ta miina. Ego anna, ulicitaa, ulicitaa sikoo. Kii sikaa aiko nikki. Kanssau naa sipa johon. Mä kii oon ulicitaa. Kii sikaa aiko nikki. Kii sikaa aiko nikki. Tanssii, kii sikaa aiko. Tanssii, kii sikaa aiko. Kii sikaa aiko. Kii sikaa aiko. Kii sikaa aiko.