 Dobro jutro svima. Jutro pozdrav. Čujemo se, znači. Pa još ne znam da krenemo, da sačekamo još koji minut. Pa da, sva cijenka i društvo. Da. Ne znam još Mataruga isto u video sam da je na projektu. Pa jeste da on je vodi onu grupu bio diversitet. Aha. S njim sam na FOPER-u sa fincijima smo su razljivali kad je bilo. Da, da, rekao mi je to. Da, da. Fino. On je tamo na fakultetu i dalje ili? Jeste, jeste. Dobro jutro pravstore, mi predlažemo da krenete. Da krenemo po lako, da. Hvala. Ništa, hvala senka. Dobro jutro svima. Prije svega želim da pozdravim. Zdaj se iz Hrvatske i Poljskke koji su danas panelisti. Vebinar današnji nosi naaslovo drživo upravljanje resursima, javne politike i praksje Evropske unije u državama čanicama. Za sada imamo 54 učestnika. Nadamo se da će još povećat se broj i pozdravljam i sve učestnike danasnjeh vebinara. I prije nego ja sam Mihajlo Marković, profesor sa poljipridom fakulteta Uniristeta u Banja Lvuc i zoblasti nauka o zemljištu. I današnji sam moderator ovoj vebinara zajedno sa kolegicom Sandom Mijić Kurtagić, koja je sam mašinskog fakulteta Uniristeta u Sarajevo. Evo pozdravlja i Sanda. I pošto Sanda ima malo loši internet danas, odnosno signal, ona će tu biti sa nama, međutim više ću gledati da ja moderiram koliko mognem ovu grupu. Pa prije svega imam jednu da podijelim kratku prezentaciju, da malo upoznam i paneliste i učestnike danasnjeh vebinara, vezano o tome, šta smo mi praktično radili odnosno, šta mi radimo vezano za ove prirodne resurse, kada je u pitanju SAP Bih 20, 30 plus. Evo ovdje slide ne znam da li se vidi, i verovatno predkostavljam da se vidi. Kolega Stepan, klima glavom, znači da se vidi. Ovdje je naasov kao što sam već rekao danasnjeh vebinara, a ono što bih ja u uvodnom tomu obraćanju, prije nego što dam riješ panelistima rekao, praktično, ovo je naš projekt kad SAP 20, 30 plus predstavlja odgovarajući odgovor ambasade švecki u Bosniji Hercegovni na Molbu za pomoću izradi strategije životne sredine ili okoliša i akcijonog plana za cilu Bosniji Hercegov. Sa strategijama i akcijonim planovima, u koji ovoj ambasadi su uputili nadležne organi na svim nivojima vlasti u Bosniji Hercegov. Skraćeno, to je znači strategija životne sredine ili okoliša sa akcijonim planom, a sa engleskom skraćeno često koristimo ovaj termin SAP 20, 30 plus pošto se radi do 2030 godine i možda nešto i dalje, zato je to aj plus. Radi se za sve četiri nivoj vlasti u Bosniji Hercegovni, što znači za nivo B i H, za nivo Federacije, Bosniji Hercegovne, za nivo Republike Srpske i za nivo Brčko distrikta Bosniji Hercegovni. Na ovom slajdu ovdje vidite kako je par uvodnih stvari sama priprema strategije ili SAP 20, 30 plus povjerena je štohonskom institutu za okoliš ili životnu sredinu ili skraćenco se i usvajenjem ovog dokumenta nadležne institucije na svim nivojima vlasti u Bosniji Hercegovni će dobiti ključni instrument za postizanje održivosti okoliša i unapređenje, zdravlja i dobrobiti sadašnjih i budući generacija građana u cijeloj Bosniji Hercegovni. Projekat nakon u predhodne pregovore oficijelno je počeo sa realizacijom i už 2019. godine a treba ubiti završen u aprilu 2022. godine usvajenjem strategije od nadležnji institucija svih nivojima vlasti kako je već navedeno rani u Bosniji Hercegovni znači na nivo B i H 2 entiteta i Brčko distrikta. Sama izrada strategije SF 20-30 TUS bazira se na tako zvanom participativnom pristupu a to u stvari prestavlja takav pristup u kojem svačije mišljenje se može ili treba uzeti u obziju. Stvija za interesovanje strana, međutim ovdje kako vidite ja sam oboj u drugom bojom u prezentaciji argumentovanu mišljenje zašto iz razloga što kad smo počeli sa radnim grupama na ovom onda su razna mišljenja bila, iznosili su razne zainteresovanje strane ili stakeholder i mišljenja bez argumenata i poslje smo mi taj projektni tim praktično usaglasili se i zaključili da ipak svako mišljenje mora biti ili treba biti obrazloženo da bi se usvojilo. I učestnici radni grupa, znači, sudijeluju u procesu planiranja, imaju određen ulogu u donošenju odluka. Dosada su oddžane dvije sesije radni grupa za sve nivoje vlasti, ovdje ima malo grešaka i zvinte u kucanju. U B i H, znači, kao što sam naveo, a krajem Marta 2022. godine, znači, ovog mjeseca nastavljamo sa 3. sesijom i ukupno će biti do kraja izrade šest sesija, negdje oko septembra-oktobera ovaj godinje. Ovdje je na lijevoj strani, na ovom slajdu vidite, koje su sve radne grupe vezane za ESAP 2030, znači voda odpad bio-diverzitet ili bio-loška raznolikost i určuvanje prirode, kvalitet vazduh, zraka, klimatske promjene energetika, chemijska bezbjednost ili sigurnost i buka, održivo upravljanje prirodnim resursima ova 6. radna grupa, to smo mi, danas uključujući šume, ostale šumske proizvode, lovnu divljač, zemljište, riblji, font i mineralne resurse, ako što je izdojeno na desnoj strani, znači koji su obuhvaćani resursi i 7. grupa je upravljanje životnom sredinom ili okolišem, kao horizontalna politika. Sada, kako sam i nam pomjeno, su održane dvije sesije, sastanaka radni grupa, znači prva i druga za sve nivoje vlasti, radni grupe su definisali ključne izazove za svaki prirodni resurs i za svaki nivo u vlasti. Kad su radjeni rani vebinari ako je bilo manje, tako reći tih tema ili tematskih oblasti koje su obrađivane, onda su kolege znala staviti na ove slajdovi izazove koji su do sada definisali međutim kolegica Sanda ja smo se usaglasili što ima šest resursa u našoj radnoj grupi šest da to ne obterećujemo niti paneliste, niti ove današnje učesnike, da znači to imate na drugom web sajtu koji ću kasnije spomeniti. Sada se trenutno radi akcion i plan strategije koji će biti izrađen i razrađivanu više sesija sastanaka tih radnih grupa od treće do šeste i u nekoliko procesa javni konsultacija. Današnjih gosti vebinara iz Evropske unije, odnosno panelisti današnjih webinara su kao što vidite gospodja Andrea Pavlović iz ojikona Republita Hrvatska gospodin Stjepan Posavec sa Šumarskog fakulteta u Zagrebu Republita Hrvatska gospodja Eva Krol i gospodin Mikhail Fric iz Poljske i gospodin Aleksandar Špor također iz Poljske. Jožbih ovdje iskoristi ovog mogu uvodnog obraćanja da pozovim sve koji su učesnici danas da se prijave u rad radnih grupa onih 7 radnih grupa koji su bil na jednoj slajdu na prezentaciju preko www.saap.ba ili prijave i prijedloge možete slati na jedan od ovih mailova koji imate na ovoj prezentaciju ako ćete svakako i vidi dobiti nakon današnjih webinara. Tim je bih ja da vidim šta se desno ovdje ovu svoju prezentaciju prakšno završio i sada slijedi da naši gosti iz zemalja Evropske unije održe svoje prezentacije na današnju temu svaki od izlagača ima po 20 minuta vidjeli smo da neko ima i više slajdova od 20-ak ali bih molio da ne probijamo vrijeme odnosno da ostavimo svi će dobiti prezentacije svih učesnici današnjih ako reći webinara izbog toga bi paneliste molio da pokušaju da se uklopeno u tih 20 minuta prezentacija i da prakšno možemo ostaviti vrijeme za panel diskus i odnosno za pitanje i odgovor. I još par tehniki stvari za učesnike, ovdje sada vidimo 89 učesnika, znači dole u donjem dijelu ovoga skrina odnosno ekrana, vidite desno od raise hand ima jedna ikon sa odnosno dvije Q&A znači questions and answers i tu postavljate pitanja znači za vrijeme, dok panelisti još i drže svoju prezentaciju vi možete kucati pitanja tako reći u taj Q&A pitanja dobro bi bilo i da se prakšno naglasi za koga od panelista je pitanje ili ako ne znate za koga onda da bar vidimo u kojoj oblasti. Evo toliko sada za sada što se tiče mogu uvodno govoraćanja i sada bi dao riječ gospodji Andrej Pavlović ovdje ima kratko o biografiji gospodji Andreja Pavlović prakšno je voditeljica oddjela za zaštu prirode i krajobraza u ojikonu u hrvatskoj gdje je predvodi team od 20 osoba ona više od 10 godina ima iskustva vezano za strateške komunikacije i javne poslove veliko iskuso stekla je u energetiskom sektoru zaštiti životne sredine ili okolišta upravljanju odpadom energetisko i prirode i takođe sudjelovanju za interesovanje strana u donošenju odluka što je danas aktualno na područu zaštri životne sredine ili okoliša sa temeljnim poznavanjem politika i propisa evropski unijel područi okoliša i problema i rizika povezani sa njihovom provedbom u praksi posebno se specializvala za područi održivog razvoja i okolišnoj komunikaciji a to je najkraće o kolegici Andreji Pavlović i Zovikona i sad bi dao riječ kolegici Andreji da ona svoju prezentaciju u 20 minuta prezentuje svima nama Izvolte Andrea Dobar dan se ima pozdravljam sve sudjonike koliko vidim sad je već 92 sudjonika Mihajlog Ukratko ste mi je predstavili na neki način vaš uvod i ono što je kolega posavec napisa u svoju prezentaciju i potaknulo me da sa vama danas možda ne i u ovom nego možda bi to trebalo i u svim radnim grupama a postrofirati kao važno Nadam se da vidite prezentaciju Vidimo, vidimo Dakle to je neko moje skoro pa 20 godišnije iskustvo Dakle ja sam stručnik za komunikacije prvenstvena Međutim sljedomog predhodnog posla ja sam se razvojem različitih projekata prvenstveno energetskih ali i drugih u Hrvatskoj specijalizirala za podreči okolišne komunikacije i sudjelovanje javnosti u donošenju odluka koje se tiču okoliša odnosno koje se tiču njihovih interesa u okolišu Mihajlogu ste spomenuli argumentirano mišanje, to je jako teško postići, moram odmah upozoriti Isto tako kolega posavec izdvoji od dva ključna momenta vezano za razvoj zaštite prirode nedovojno uključivanje dionika i topdan pristup koji je nešto, čime sam se javite kako bavila i na javnim raspravama i savjetovanjem kljenata i sudjelovanjem u Radu Ministarstava i pisanjem različitih programa sudjelovanja javnosti tako da mislim da možda mogu reći nešto na tu temu da mislim se interesirati što se tiče same problematike šuma ili sudjelovanje javnosti u pravljenju šumama o ovakovom odprilike izgleda 1 misiča krvatske stvarnosti Dakle, ovo se odnosi na nešto što je nepostredno meni doslom nagledam svaki dan Andreja, izvinja vam se ako možete samo bar kod mene nije zoomirati prezentaciju dole Marjon, evo ga Saču, Saču još desno evo ga, ili sad dobro nije još imate desno prije minusa, prije minusa desno ona ikonca kao što ima platno ima jedna ikonca desno na dnu da ide preko cijelog ekranu pa sad meni ide preko cijelog ja kod nas ne ide, imate dole desno, prije minus i plus što ima, prije minusa ja sam već prešlo na drugi ekran pa sam se malo da samo sekundu da vidim ne da samo sekundu ja se izvinja vam gospodja Andreja, može da izađete skroz iz ovoga vaša evo pokušavam baš sad desno dobro ja sad dole imate probajte otići na slide show opci u gore evo ga, ja sam na to bila i otišla, ali dobro evo pokušat ću isa ove strane from beginning evo ga jel to sad bolje nije još se ništo isto je nije, nije, nije evo ja sam sad na slide show zaista ne razumijemo a vrate, ponovno nazada izvinja vam se gubimo malo vrijeme ali bolje da vide ovi učestnici, jer ima 99 učestnika dole desno u desnom skroz u google gdje onaj minus dobro nene desno, skroz vidite dole nadno kad se vratite vratite se na slide show da, ja sam evo ga evo ga, je osadno ona bi treba vlada poveća do maksimalnoj ekran ja sam kliknula sada svaki put na slide show jel sad malo bolje ajte, ništa evo ga nije smo dobili uvećanje, ali nema veze ne znam možda se i vidi, kažem dobljavamo dva slide dobljavamo ova i sljedeći odmah pozato samo malo ja sad bolje gdje treba te iskruti dobro evo ga, dakle, ovo je samo isi čak hrvatske stvarnosti, kako to izgleda vezano za upravljenje šumama ali mogla bi vam dati primjere izgospodarenja odpada, izrazvijanje energetckih projekata gdje zapravo javnost problematizira način upravljanja medvednicom dakle, i vidite naslo i vidite kako to izgleda nevladine u druge o ovom rijeći je zelen i odret hrvatske šume nešto demantiraju koliko uspješno oni to rade moglo bi se razgovarati ali u glavnom to je jedna od tipičnih situacija u hrvatske vječnice i traži odgovore vezano za načina koji se upravlja medvednicom ovo je jedan od andažiranih medija u hrvatskoj izuzetno uticajan index koji može povući tu priču u javni prostor i sensibilizirati javnost na ovo ili ne one način tipičnih situacija u hrvatskoj vezano za interezijavnosti za pojedina pitanja koje se tiču kvalitete života i načina upravljanja okolišem u hrvatskoj. Ono što bih ja željela posebno naglasiti i što često govorim mnogim ljudima na kojima na prezentacijama koje držim Dakle, Einstein starije rekao da jedan od velikih problema s kojim se susrećem u praksije zapravo da pokušamo rješiti probleme koje smo izazvali odrećenim načinom razmišljanja, istim načinom razmišljanja. E pa loša je vjest ali dobra vje zapravo da to u praksi ne funkcionira. Mi smo svi uvjereni i to kad sam se pripremila za u prezentaciju, Amar mi je zapravo dobacio jednu misao koja mi je dobro poslužila i u oblikovanju ovog slajda svi smo mi uvjereni u nešto i u zašteti okoliša s obzram i priroga ona obukvača različite segmente svatko je uvjereni da su naši stavovi upravo oni jedina istina da su naša uvjerenja i stavovi temelje na pravinstvanim podacima pa onda možemo problematizirati pitanje argumentiranej raspravi, jer nekoko ulazi možda isnekći tuže perspektive neargumentirana u raspravi i oni stopon sto vjereni da su njegovi argumenti dobri. Tako da su toj elementi o kojima treba i svaka koračuna i ono što je posebno važno svi mi mislimo i uvjerenismo i ja sam se dugo vježbala dok nisam se malo odmaknila tog stava da razumijemo cijelinu nekoho problema odnosno situacije. To zvuči dosta teorecki, ali u praxi tova mislida ovako. Dakle, ovo je jedan primjer koji se vrlo često koristi u menađementu, ali zapravo i upravljenje prirodomo je na neka vrsta menađmenta Znači svatko dovi 6 naših slijepaca dodiruje slona, jedan dio slona i svak od njih je uvjereni da je upravo on misli da je to taj slon. Nitko zapravo ili vrlo teško netko može sagledati da zapravo vidi samo jedan isičak problema ili stvarnosti uz ovaj moment koji sam dodala da mi vrlo teško precipiramo da smo vrlo često dio problema onoliko koliko smo i dio rješenje. A onda krene upiranje prvstom u druge, onda se okrivljuje, nisu oni napravili nisu oni napravili, to je vrlo česta i običajna retorika u zaštiti okoliša. Dakle, ono što je rečeno i što ja s čime se ja dupoko slažem je zapravo da sima nama, a mislimo svi sustav ne dosta je zajedničko promišenje svih uključenih aktera u ime dugoročnih zajedničkih interesa. Ono što se bitno promjenilo u odnosu kad je kao ulazila u Evrovsku Uniji u 2014 godine, mi smo postali članica, a što čega tada još uvijek nije bilo, a to je ciljevi održivog razvoja. Dakle, ciljevi održivog razvoja su i nešto što je naravno podpisa lesu sve države svijeta. 2015 godine na skupštini su u svojini, sve članice države su u svojili i Bosna i Hercegovina, naravno vrvatska i donjelesu 17 ciljevi održivog razvoja koje po mojem dupokom uvjerenju omogučavaju i sagledavanje cijeline. To je prepoznala Evrovska Unija i to je moment da su zapravo sve politike strategije, programski dokumenti se nadovezuje ne samo na ciljevi održivog razvoja već i na pariški sporazov. I sve što se radi i kako se radi i kako se promišla i rovo je projekt u 50+, zapravo je sa tom jednom perspektivom a što ćemo mi postići do 2030 godine, hoćemo li mi postići sve ove ciljeve, a ono što je jako bitno ovdje nije riječ samo 17 ciljevo održivog razvoja već i 169 po ciljeva, u opiru svakog cilja nalazi se neki odeđeni broj po ciljeva, plus 232 pokazatelja kojima se vjeri napreda u postizanju, što po ciljeva, zašto je to važno, zašto je to povezano u razmišljenju danas užasno važno, o njemu mi smo u hrvatskoj razgovarali tada, a vi možete naučiti od nas i možemo naučiti kroz potoko vremena sve ono što s omeđu vremenu dogodilo, a to je da intervencijama u jednom cilju ili u jednom po cilju mi zapravo utjećemo i na omogučavanje postizanja drugi ciljeva, jednako kao što one mogučujemo njihovo postizanje, dakle traži se jedno povezano u razmišljenje i traži se jednostavno uvažavanje cijeline, odnosno sagledavanje cijeline. E sad, ono što ja uvijek govorim na mnogim svojim prezentacijama, ja se ispričavam samo malo, ja sam otišla malo napret je da najvažni trendovi su jako su velika rastuča očakivanja, dakle svismo na Google, ljudi se informiraju na Google smatraju da su pristupom Google-u i određenim studijama, i određenim načinima razmišlenja, postigli stručnost i zato će vrlo često me dosta ono što se zove argumentira na rasprava. Dakle, sve se više očekuje da javnost može i traži se da javnost može aktivno sudijelovati uticati na odluki koje se tiču zaštete okoliša i njihovih neposrednih interesa i sve očekuju se isto tako novih standardi prakse. E sada, ono što mi imamo sa drupe strane u praksi je nešto što baš ne podupire ono što se očekuje a to je da je veliko nepovjerenje u nadležne institucije. Dakle, nadležne institucije vrlo često nedovoljno brzo osposobljavaju same sebe za ovo jedno brzo transparentno vrijeme. Drugo imamo isto tako ogrličenja toj kolega zrekao, tradicjonalni pristup donošenju odluka i jednostavno mi smo odlučili, mi smo objavili i onda ćemo braniti. I onda se iznenadimo kad obrana baš nejde tako jednostavno jer niko nije pripremio zapravo donošenje odluka. Jednostavnije isto tako biti s onima koje djelu i potvrđuju naše stavove. Dakle, mi ćemo se uvijek prirodno grupiraca o nema kojima djelimo stavove, ali nećemo baš ovo ga biti skloni se slušati o ne s kojima stavove. Onda isto tako, ono što sam ja vidjela često u praksi, sve veći su odpori. Dakle, svaka strana za sebe ima svejače odpore približavanju, usplatživanju različitih interesa i stavova pojedinaca, a za to je nešto što zapravo traži i posebnu vještinu. Drugać je isto tako što se dogodilo, ja sam puno radila na projektima i recimo Zagrebačke spalionice odpada u okviru Centra Spalionice spalionice je presudila tome da se taj projekt jednostavno ponovno od oslan deset i šest se zapravo u Zagrebu pokušava rješiti pitanje gospodarinje odpadom, da se stavi ovoga, da se donese neko trajno rješenje, a već stada se razgovaralo o spalionice. Znanost je nažalost isto tako svedena samo na jedno odmišlenje. Dakle, u stručnici danasi imaju samo jedno odmišlenje u jamnoj rasprav i oni se dostate često i teško su očavaju sa tom činjenicom. Ja sam imala profesoricu-doktoricu Znanosti koja je sudjelovala na jedno jamnoj rasprav i predstavljala jedno studiju. Dakle, ono je u jednom trenutku rekla sudjonicima koji su bili prilično nepriljateski raspoloženi prema tom projektu, ali ne možete tako razgovarati samom. Dakle, Znanosti samo postala jedno odmišlenja i ono što je isto tako jako važno ne uvažavaju sa emocije i to onda ne uvažava se onako kako ljudi osjećaju što i njima bitno, kako im je bitno, to se ne istražaju naprit i onda to sve dovodi do problema u praksi. Samo sekundu. Aha, evo ga. I onda opet Google stručnici su veliki problem svatko misli da je stručan za sve ono što isto tako važno stručveni mediji su nam ovdje. Oni su isto tako bitno promjenili način na koji ljudi komuniciraju, na koje sagledavaju, na koji komentiraju. Isto tako na internetu se zbiva ona trenutna prosudba. Palac gore ili palac dolje, pa kako kome u nekom trenutku bilo i vrlo često mediji pojednostavljuju i dramatiziraju informacije. Evo kao što ste vidjeli primjena ugodnom mnom slajdu, a mogu vam pokazati niz drugih slajdova koji pokazuje do koje razine ide to pojednostavljivanje i dramatiziranje određenih društvenih problema. Odlučivanje u pitanjima zaštite okoliša je proces i ono ne samo da uključuje donošenje propisa, planiranje, strateško planiranje. Mi smo sad u nekoj fazi strateškoj planiranju okviru ovog projekta. Planiranje za upravljeni resursima, akreditirani industrijskih postrujenja. Al to je samo jedan aspekt odlučivanje u pitanjima zaštite okoliša. Drugi jako važan aspekt je zapravo sudjelovanje i javnosti. I onda donošenje odluka nije samo, mi smo donjeli odluku, mi smo odlučili donjeti odluku, mi smo donjeli odluku i mi smo se onda branili smo tu svoju odluku, nego tu su i neki ljudina koja utječe ta odluka. Dali je to problem ili je mogučnost? Da, kakav je kontekst donošenje te odluka? Tko su donosite ili odluka? Ono što se često pravidje donosite ili odluka svoj ljudi sa svojim ograničenjima svojim mentalnim mapama, svojim načinom razmišljenja, svojim jasno-artikuliranim stavlima kojite kako mogu utjecati na neku proces donošenja odluka. Taj proces odlošenja može biti autoritativan ili može biti participativan. Skandinavske zemlje izuzerno djel njeguju participativan takav način odlučivanja i Evropska unija se odlučila za takav način odlučivanja ali takav način odlučivanja u državama, zemljama, članicama ili one koji imaju pretensiju to postati postaje problem, jer mi nismo navitli na participativan način odlučivanja i to izaziva velike velike ogromne probleme u praci, demokracija se uči, dialog se uči, a dialog nije isto što i rasprava. Isto tako je važno vrijeme donošenja nete odluka vrijeme puštanja u javnost nekog projekta i tu su isto tako podrške različite teorija, lati i tehnike koje koristimo u donošenju odluka. I sad imate svih prezentaciju pa neću pretje rano ulaziti u ovu tablicu, pogledajte se je, pogledajte se samo koje sve raznina odlučivanja uključuje, odlučivanju zaštati okoliša da biste mogli sagledati da to nije jedno dimenzionalan problem. To je više dimenzionalan problem sa mnogim aspektima, o kojima treba u donošenju odluka, u planiranju u vrložiških dokumenata i te kako odvoditi račugna. Ono, čim je sam se ja, najviše bavila je zapravo arhuška konvencija. Arhuška konvencija izuzetno bitna, ona je zapravo u okvir stavila ekološku demokraciju, znači koja je usmjerena na aktivno sudijelovanje i demokratsku suradnju svi djelova društa u donošenju odluka u okolišu. Sve ovo što sam pretkodno rekla zapravo pokazuje da to je arhuška konvencija je postavila 300, pa temena, dakle to je neka zemlja bilo koja zemlja država članica, pitanje i ratifikacije. Mi smo istotako ratificirali ovoga tu arhušku konvenciju imamo brojni problema sa njezinom primjenom u praxi. Ona uključuje 3 aspekte. Dakle, to je prvo pravo na pristup informacija, odnosno to je ta transparentnost o koje se govori. Znači, javna vlast treba biti na rentna u donošenju svojim odlukama. Drugi aspekt je sudilovanje u procesima odlučivalja i treći aspekt koji je još uvijek najne i razvijenje u praxi, a to je pndjelotvoran pristup sudskim i upravnim postupcime zapravo kad ne ide ni na jedan i na drugi način onda zapravo jedino rješenje koje se pokazuje pristup sudskim i upravnim postupcima. Ono što sam ja izdvojila kao probleme u Krvac koji. To su u glavnom problemi koje ne vladine u drugi kad su problematizirali primjenu arkuške konvencije u Krvac koji je šutnja administracije. Dakle, jednostavno odšuti se i misi se da će za tako problem nestat. Tako problem neće nestat problem postaje samo se veći. Uskraćivanje uvide u studiju informacija ongažiranim stružnjacima. Prešućivanje informacija o neposrednim opasnostima za ljudsko zdravlje i okoliš. Zataškavanja analiza. Pravo na sudilovanju odlučivanju, znači za obilažanje obave za oklučivanje javnosti. Posebno istaknuti u slučajima izgradnje okolišta i centare za gospodarenje odpadom. To je jedna posebna priča koja se isto tako i takako tiče održivo kupravljenje resursima koja danas ne mogu ulaziti, al to je pričo sama za sebe. Skraćivanje rokova sudilovanja javnosti u izradi zakona i provedbenih propisa od minimalnog, znači zakonom u zaštjetih okoliša u Krvac koji taj rok propisa na 30 dana. Onda ono što su često prigovori nevladimnih udruga i drugih i media, u svakom slučaju da se organiziraju javne izladanje kad su ljudi na godišnjim odborima. Onda isto tako uskotu mačenje za interesiranje javnosti koja je ta za interesirana javnost jer se dijeli javnosti za interesirana javnost, pa ko su sada oni koji ne posebno se tiče ovoga neki objekti ili neki infrastrukturni projekti ili tako dalje. Ono što je veliki, ogroman problem jer je to zapravo jako naporno kad vama stigne 400-500 primjetbi komentarat jako mijamne rasprave u gradu Zagrebu na plan gospodarenja odpadom, ja sam radila na tome mismo imali 400 ili 500 strana odgovora, jer sam s obzirom da sam već bila angažirana onda sam izistirala na tome da se na svake primjetbu komentari ili mišenje ovoga odgovori ili da ste kaže je se uvažilo je se djelobično uvažilo jako se nije uvažilo zašto se nije uvažilo jer je to isto jako važno veći ljudima zašto se njihovo komentari ili prijedlog nije uvažio. I pravo i pristup pravosuđu to je rak rana ne samo u Hrvatskoj nego i u drugim zemljama tisu postupci dugi skupi i rjedke su presude koje izrčit spominje oderbe i ako postoje odeđeni u praksi. Ono što ja zagovaram kao nekakav stratežan pristup je zapravo te stratežki pristup je nešto što se zbiva između dva ekstrema između snažno kućinka između slabo kućinka Dakle u snažnom učinku razmišljamo problemima kao sa vladevima a u slabom učinku kao ne sa vladevima i jednostavno ne možemo riješit neki problem postane toliko kompliciran da ško kogoda se trudimo i neki problemi u hrvatskoj se vuku godinama zaista godinama politika ako ima jasne ciljeve onda će ono imat snažan učinak ako će imat nejasne naravno taj učinak će biti slabi ako su zakoni odgovarajući opet isto snažan učinak ako su ne odgovarajući jer nije samo pitanje aproximacije prjenosa zakonodavstva puno više je pitanja kapaciteta bilo jako puno edukacija na tu temu u hrvatskoj u kojoj su mjeri tijela o nadležne institucije zapravo sposobne absorbirati primjenu propisa u praksi to je puno veći izazov nego i prenošenje ili aproximacija iz jednostavnog razloga zato što treba vidjeti naravno neke stvari se moraju direktno prenjeti neke se moraju mogu prilagoditi je tu gdje su prilagodbe treba znati razmišljati i ako su provoditelje aktivni naravno da ću bi snažan učinak ako su pasivni ili ako čekaju da se problemi sami riječili onda će se problemi sami nagomilavati i dalje koji su isto tako zamke tog strateškog pristupa ono što sam ja sagledala u praksi usmjerenost na masovne medije jednostm jednu komunikaciju da će proz medije sve riješi tako će se obratiti medijima dati intervju zakupiti neki medijski prostor mi se da će se riješiti problemi neće, sigurno neće i isto tako ono što mnog je griješa javni nadlažne institucije da produkcija brašura letaka i ostalih materijala dovoljna za okolišne problemi rješavanje nije strateški pristup isto tako mora vodi tračuna o tome da je podjela informatimnih materijala može povećati znanje ali onam nemora nužno rezultirati bilo kakvim promjenama u ponašaju takle to što se nešto informatimno željelo ja sam često slušala u svoj karjeri mi trebamo samo njih informirati i to će riješiti problem neće, ja sam puno svojih radova pisala poslje vrlo neugodnih javnih rasprava emocionalno nabijenih javnih rasprava gdje sam se bi zapravo pokušala objasnit, a što se to meni dogodilo i što je to zapravo biralo jer jako ostručak za odnase s javnišću morala sam se protehnuti debjelo izvan mog uskog poduća stručnacit da bi zarozumjela i ne u mojem dvorištu efekt i svakakve druge odpore i načine razmišanja i sukobe i zašto dolazi do njih i zašto ljudi razmišljena načina koji razmišljio i zašto ne argumentiran ulaza u raspravu, dakle puno puno sam ja toga sebi morala objašnjavati da bi mogla razumiti što se meni zapravo dogodilo kroz nastvenu literaturu dakle, ono što želim svakako poručiti znanje nije motiv za promjenu ponašanja znanje neće promjenit ničije ponašanje ali manjak znanja sigurno je prepreka u promjeni ponašanja i tu se zapravo posto jednu posremnu poduće o kojem treba voditi računa ono našto bi htjela istotako ovoga upozoriti je da jedno od zabluda da smo mi racionalno bićo mi nismo odlišeni, ni konteksta, ni emocija i proces odlučivanja odvija se posve drugači od zamišljenog teoreckog modela istotako ono što se često vidi u praxi da donosite ljodluka tražen ovoga dovoljno dobar pristup oni brlo često ne vole i zači iz prostora ugode i onda zapravo ne traže najbolji mogući pristup koji bi tražio izlazak iz prostora ugode u odlučivanju nisu uvijek poznate sve alternative i uvijekim se ne daje jednaka težina i važnost i ne uzimaju se u ovze što je posebno važno sve posvedice stavili ljudi rezultacu više godišnih racionalnih i objektivnih analiza nije stavili ljudi su rezultat prije svega više godišnje ko bračenje pažnje na informacije koje potvrđuju njihova uvjerenja ljudi selektivno traže informacije koje će potvrditi njihova uvjerenja a ne koja će ih razuvjeriti u pitanima zaštete okoli što nešto očemo i te kako treba voditi računa važno je što ljudi misle ali ne i kako misle to je još jedna zabluda ne dolazi javnost zato što javnost ima manjak informacija to sam već rekla rješenje im najčešće nije ponuditi više informacija nego mora biti nešto još dakle to je ta jedan fenomen koje je poznat kao model manjka informacija važno je razumjetit kad mi pripremamo u pripremamo sudjelovanje javnosti važno je dobro razumjeti kako ljudi misle Andrija, zvinjam se što sprekidam i još malo padat završite, odstavimo prostor za pitanja i ono što je želim zaključit da je svaka komunikacija dobra komunikacija nije i to je nešto o čemu isto tako treba voditi računa i to je zapravo moj zadnji slide komunikacija u okolišnjim pitanjima mora biti usmjere na zajedničku viziju države budućnosti izgradni kapacitete u grupa za rješavanje i spričavanja okolišnjih problema a ne na širenje informacija i kratko trajno obogočivanje znanje to je nekako zadnja misa u kojoj bih voljila podijeliti sa sudjonicima i mislim da je važno Hvala, želim da se zakvalim kolegici Andreji Parlović na ovom izlaganju ukazala nam je svima na neke probleme sa kojima se susretala i susreće i sad i na izazove i narošto na važnje činjen se kada je u pitanju oddučivanje znači oddučivanje koje u konačnici treba da poboljša neke stvari kad je u pitanju su upravljanje privrodnim resursima i vezano za javne politike i praxe opet samo da kratko napomenim stučestnicima, sad već ima 115 učestnika da koriste za pitanja onu tamo tako reći ikonicu desno u donjim, desnom uglu prije BHS prije prevođenja gdje ima Q&A Q&A znači to je za pitanja ja ko mogu baš da naslove pitanje kome, na primer Andreji, Stepan i kolegama pa je o sad se vi malo odmorte sad vi predložio da kolega Stepan Posavec prezentuje svoju prezentaciju prije svega nekoliko riječi o gospodinu Stepanu on se bavi naučnim aktivnostima i problematikom iz ekonomike Šumarsva, odnosno metoda i modela utrđivanja vrijednosti Šuma marketinga u Šumarsu i strđivanje spešenosti i poslovne analize u Šumarsu te unaprijenju poslovanja u Šumarske tvrtke godne 2001 odbranio je magisterski rad na temu vrednovanje metoda za procjenu vrijednosti Šuma 2004. na ekonomiskom fakultetu se učili šta u Zagrebu takođe odbranio drugi magisterski rad pod naslovom svaka čas spešenosti i poslovne analize u gospodinu, obnovljivim prirodnim resursom, odnosno Šumom a disertaciju pod naslovom dinamičkih modeli utrđivanja vrijednosti Šuma odbranio je 2005. godine i timeste kao akademiske istupađ doktora nauka ili znanosti u poduču biotekiličkih nauka, kako smo rekli ima veliko iskustvo vezano za upravljanje Šumom i Zemljištem Šumskim i uskadživanja sa propisima EU modim kolegu Stjepana Kosavca da vam on prezentuje može hvala puno na uvodu ja ću sad podijeliti ekran da to sve dobro vidite sve uredu čujemo se i vidite sve dobro dobro evo imam je limitirano pa ja sad neću puno pričato svim slajdovima samo za uvodni dio ili kada smo pričali u životopisu u među vremena o velim poslu sam i redoviti profesor banjim sitevama iz ekonomike okoliša i jako turizmer te predmete predajim na fakultetu imamo smije urbanu Šumašstvo a što stiče iskustva velim od 94-te nakon toga ministarstvo pođu prirode je vezano za projekte svijecke banke obnovaj zašta ubani Šuma nakon toga u hrvatskim Šumama i onda došlo na Fax kad sam već ispeklo malo zanat u praksi tako da imam nekako sliku kako to izljeda ne samo sa katedre nego i u praksiju potravno gospodarinim li su Staneville Development of Forest koje jelili to je tema današnja kako sam bio sudjonik raznih aktivnosti tijekom godina je je vezano za privatne šume što je još za vrijeme projekta koje je Evropski Šumarski Institut FI izvensova finansirala ljudima iz Boku i tu regionalni projekt FOPER Forest Polusu ekonomik gdje napravljena nakon toga i master program sudjelio sam velim i ovim dijelovima nature ulođenju i problematici panelima u sklopu toga smo imali cost kapab al projekt isto redige regionalni u samim FSC principima neki razmo pisali i EUTR sam bio u radnoj skupini ministarstva pođoprivede koja se bavila ovom problematicom pa jevo viđenje, ideja te problematike ovo što sam zapravo ti je reć da priča o potrango sparenju i nekom uređivanju šuma i gospodavenju šumama još iz 18. stoljeća jeli naravno Tadija Beć oga planiralo i naši suređivači to dadje implementirali zadnja eventura je vila 2010. godine u sklopu ministarstva pođoprivede i zajedno sa šumarskim fakutetom kolege sa uređivanja su dosta tih i radova i ste programantike napisali Dakle velim, ta ideja potrajnost i održivo gospodavljenje je onom godinama se kao slijedi ono što je kolegica malo prepokazala velim, loše vijesti dobro novinje jeli a nažalost, ovo ga zabijanje glavi u piesak da se nešto ne događa da se nije dogodilo bez komunikacije sa javnošću gobi i onda snagur ješenja što stiče samostavnosti ili hrvatske od 1991. je počelo javno poduzeće koje na početku bilo hrvatske šume 1990. je već donesen zakonu šuama gospodavljenje, a onda su hrvatske šume postale dručno sa ogranjećem dovoljne šume i šuamsko zemlješte nisu njihovo vlasništo u bilanci se ne prikazuju kao njihovo vlasništo njihovo, oni samo gospodare i tu sad postaje prostor i za druge tvrtke koje su se kasnije otvorene sam je ovdje omjer je nezachvalan u principu vratni šuma što omoguće i monopol državnom poduzeću na samim tim i tržište i cijen, formiranje cijena i odnosni sa drgovi preloživačima su drugačije definirani ove podaci su sa zadnje osnove gospodarinja na područu cijele zemlje koja je važića do 225 godine tako se ukupno je oho 22.700 površine šuma i šumsku zemišta ono što je tu možda zanimio da su privatne šume je narasle oko 660.000 a da se smatra da negdje toliko ima i šumo vlasnika što znači da ih je proslik 0,5 do 1 hektar da ima puno vlasnika da je puno malih parcela a to je velim nije samo naša situacija to je tako svagdje še državl malo podacima samo koliko se sjeće ili u državnišuama ta etat odnosno njenju olkatilje oko 7.300 milijona privatnim oko milijon još uvijek je neke institucije dakle da li su to občine ili bojni poligoni neke stvari koje imaju vlasništva davno što stiče privatni šuma je još u zemlišnih zajednice dakle da je se nastjulo potrajno gospodariti pomoć vtog revirnog sistema prije su bile šumske gospodarstva koje su regionalno posložena dakle raspoređena slavonija, lika, govrski kotar istra, dalmacija ili i ovaj dio tako da 10. kad već govorimo o tranzici ili već tad se promjenila organizacija da se onda osnovale hrvatske šume kako izgleda sada situaciju hrvatskih šumama velim od nazornog odbora, uprave, direksije svega toga ono što je zanimljivo je ovaj razni sektor što se oni odboreli na neke promjeni i svatili su potrebu da se prilagode dakle sektor za zelenu energiju službe za investicija obnovljio energije unutar toga i imaju ljude koji se bave fondovima i vevu projektima dosta uspješno mogu reica stih projekata, ima neznam desetak, ali to su veliki iznosi i velike mogućnosti da se bore i da dosta dobrih i kvalitetni projekata vezano za razminiravanje, za zašto od požara i pošumnjavanje i tako dosta tih stvari to ima više na njihoj web stranice. O samom poslovanju i dalje to državna služba sa puno zaposlenih dakle jako o stvariju 64 milijuna kuna dobiti ljude 2019 sigurno bi se moglo više ali to je, s druge strane državna blaganadija država čekuje da svake godine uberi nekoliko milijuna i da poduzeće ljude potrebno gospodare ili visto vrijeme da uplačuje dovoljno u državnih proračom. Što sviće privatnišuma nisam iša ovdje daleku povijest to sam nešto izmjenio samo sam ovdje mave opar stvari dakle zakonomu šumama 25. je organizirana šumarska savjetu davna služba tada je bilo ministrasto povijede šumarska i vodna gospodažstva nakon toga velim je bila srvacka pođuprivedna šumarsko savjetu davna služba koja je bila jedno vrijeme bila neovisna institucija onda se priključila ponovno ministrasto privede dakle je sada je to neka uprava za stručnu podršku razlju po privede ribarstvo. Dakle, ta neka tradicija da je se s tim privatnišumu vlasnicima ranije gospodarila u sklopu hrvatskišuma koje su onda išle u doznaku kontrolu i ostave stvari danas privatnišume i šumu vlasnici zapravo imaju puno više obvezaj odgovornosti. Dakle nije sad planta samo da ste vlasnišume nego imate odgovornost trema njoj postoj fondove za sufinaciranje iz tih obći koristnih funkcija šum, ali to je sad velim neka druga problematika danas sa tim aktivnostima i mogušnostima dodatnih prihoda ljudi su ponegdje zainteresirani da se baje više i da gospodare sa privatnišumu. Zahvodavni okvir kao ispavlje u našim jeli zemljama od 90-ih se jako mjenja odnosno stanu su neke nadopune ali odnosno stavio samo neke zakone koji su vezane za šumarstvo i za našog problematiku najviše je zakon zašti prihoda i zakonu šumama, a onda i ovih svi ostali koji su usklađeni sa potreba majnropiskhevonije odnosno belim usklađeni sa nekim direktivama. O zakonu šumama kažem, zadnja izmina bila 220, ono što naglašavam, dakle i tamo se govori opće korisne funkcije šuma, gospodarske funkcije i održivo gospodarenje ali potrajno gospodarenje ali šumama. Naravno, 2-5 godine pa na evropski kriteriji indikatori potrajno gospodarenja su uvršteni i ako koliko sad znam, nisu nisu uvršeni. Znači nije nama problem izmjenit zakon, nije nama problem neku novu stvar opisati ali u narodne novine ili to objaviti, nego je problem implementacija u samoj praxi što zahtjeva dodatno vrijeme i novac. Također 2-3 pod nekim željama ali struke napravljena šumarska politika i strategija i tamo je opet sve predvidženo ko će što raditi, u među vremenu je trebalo napraviti nacionalni šumarski program dakle ministerstvo je to planiralo i to je bio zahhtjeva zakona šumama, nije donešljeni u šuvijek ovo je jedina politika i strategija 2-3 u među vremenu su se razne institucije i nazivi i promjenile, ili gasile ljepo je to bila zamišljeno i puno toga uzeto u obzir ali da li je zaživilo praxi sad zavjezan ove 3-4 stvari implementacija nature ono što sam ovdje spomeno u jednom radu koji smo radili za ovaj regionalni pregled činjen se da slovenija hrvacka, bugarska i slovačka imaju od najviše udjela zaštićenih područa naturom i to je bila velika diskusija zašto baš mi i zašto mi želimo sve zaštititi, ili zašto Evropinije to toko zaštićeno kod nas ima stvarno i dosta područa koje imaju tu kvalitetu i zato je tako to izdonešljeno neka područa i nesim nakrženjone parkovi su se širili velim novi procesi su donjali i tu ekološkom režu koja se onda pretvorila jeveli u naturu ovdje samo je pregled svih raznih nacionalnih zakona koji su donješeni koji nisu implementirani u pojedinoj zemlji, velim neću sad ići posebno u te detalje ali to su glavnom problematika velim održivog razvoja zašte okuliša, prirode bio diversiteta zaštećenih područa i tako nacionalni forest program ili šumarski program na područu šumarska hrvatsko nije donješen iako je čak se predvijao da će se to u skoru napraviti ovo mi je dobar pregled to smo za jedan rad napisali, zato sam stavio mislim da to ovako zanimljimo pregled donješen i regulativ je zaštećeni područima je jako jednostavno svi žele zaštititi što više a ne znam koo će to plantiti to je tako ovoga onda, pitanje kako je to financijski održivo i dali u ovom slučaju pandemije kad nema posjetitelja i kad sva ta zaštećeme područe koja su živjela sam od posijete naplate ulaznica, ne mogu finansirati svoje plaće ili gospodarenje i onda je to dodatni problem dakle opet priča top down pristup, politika nešto želi, želi napraviti određeni poslutak zaštite ili želi to progurati, a u praksi razni i onda zinteresirani grupe osućaju se ugrožene ili nisu uključeni, ne znaju opći u čemu se radi i onda imate probleme u uprimjeni. Za FSC neću posebno to je u regiji dosta poznata priča cetificiranja ono što je čijenica da su šume dobile taj cetifikat na skoro cijeloj površinniku gospodarem dakle 2 mln hektara i sada se pokreće taj PFC cetifikatu privatni šoma problem samog cetificiranja je dakle da imate neko novo nadzorno tijelo i da nastojite i onda imate kontrolu potrenu gospodarinja u skladu sa tim principima. Jasno tvrtke spremne po boša svoje poslovanje ali moraju uključiti onda i razne nevladine udroge dakle NGO koji će onda ukazivati na ilegalnu sjeću ili na problemi potrenu gospodarinja. Naravno kupci koji su ovdje bili u glavnom robe i zaustrie i italije su htjeli taj cetifikat ili ta roba više nije mogla ići onda na aeropskog tržvišta. Principi hoću samo reći da ovdje zanimio da se većina ispitanika navodi da je gospodajanje švom regulirano ovreć od ranije i da nismo mi sa tu ništa promijenili mi i ranije to sve tako jeli radimo. FSC i potrajnost tu su neki detalji koje regulira taj cetifikat, dakle od zdravlja sigurnosti i sve ono što je propisano od oddjolo interesnih skupina od laganje odpada i zašta jeli vrijednosti šuma. Bezanu za eutijar ta problematika je velim više manje ovdje s grupi poznata, dakle Forrest Low Enforced in the Garments and Trades, dakle to je neki akcijski plan da je uspostava toga raznih ugovoran da se dobi cincirano drvo, u Hrvatskoj smo 213. dosta akcijno oko toga razgovarali, dakle da se nađe ko će kontrolirati uvoznike odnosno i proizvođače i kako bi se smanjio taj nelegalno tržište. Priva godba ostavlik stvari, dakle su ono što se neko zakonodavni okvir vezanu za tako da se je problem sa okolišom, dakle i načinnoj program koji otvržije ujete prođenje laminata politike. Nakon pristupanja, dakle reku sam dosta toga se mijenjalo za licenciranje šumo vlasnika i radova u šumi koja Hrvatska komora, inžinjera šumarstva i drena tehnologije provode te licence dolazi do konkurencii izvođačan na Evrovskoj razini očine, odnosno dio i s Crkve se prepušti gospodarenje ili ugovaranje gospodarenja tim šumanom. Najviše zapravo bilo diskusije vezanu za naturu dakle vezanu za primjenoji direktiva ostaništima i opticama i kako uklopiti jeli šum svih gospodarske planove u planove upravljenje natura područima. Dakle, multidistaprinarni pristup, više neka nekad naši šumari u praksi nisu poznati s tim ne znaju kako provesli, to im je dodatno pterećenje, ali kako sad ići na teren osim doznake gledat koko ima ptica i dalje tamo stanište neke druge vrste ili biljke i to je sada velim dađa onda problem provedume. Ovdje, dakle, opet moraju biti uključeni za EOTR, inspektorat, carina nije samo stvar da jelem da mu upsa ustavi neki kamion pitanje koje ono je dodatno imaju koji prevoze to da su one mogušnosti da se kontroleraju i tamo vrijeme i da jeli nova strategira i obrske unije dakle, od 2013 je, planiraju se razne te strategije, 2015 dakle, kako na kako primijenti kriteriju državog upravljanja Green Deal 2019 godine problematika bioekonomije kod nas ministrasto prvije da je otvrđuje strategije ciljeve sektora i to sad dosta spora videa ali taj stalo usklađivanje ili politike i onoga što nam podpisnici ili brisel, dogovara dakle i podpisnici pariškog sporazoma izelenog plana EOTR zadnja dva slajda za zaključak dakle, kao što se nekog principi potrema gospodarinja su ugrađeni u našiju postojeći zakone načanje promene su velim bile nakon 90. sad se usklađuju sviti zakon davni okviri i velim primjena tih nature EOTR i oblažavanja klimatskih promena kao neki osnovnih principa kojima kaunija zahtijeva prilegu odbog gospodarstva ono što je dobra stvar su razni fundovi kojima hrvatske šume i razne tvrtke mogu sudjelovati da bi recimo izgradili šumske ceste od državnimi privatni šumama ili konverziju šuma dakle, iskoristili te fundovi koje se nude potrebanje gradnje kapaciteta i kvalitetnih ljudi da bi se to uopće mogoli izvesti Hvala na pažnji da se nekako uplopio vrijeme Evo toliko od mene za pitanja možemo kasni Hvala kolegi Stepanu posavcu na prezentaciji Evo vidim počeli se pojavljivati pitanja u odljeljku Q&A questions and answers sada po našvem dnevnom rijedu je praktično pausa koja je planirana do 10.10 međutim pošto smo malo probili vrijeme sa ovim prezentacijama i sa uvodnim dijelom ja predlažem u 10.15 da se malo odmorite ili kaffe i pau za čaj ili drugi je vaše obaveze pa znači ne mojte se iskjučivati sa ovog linka u 10.15 se vidimo ponovno a za to vrijeme neko od učestnika koja je već pripremio pitanje može da upiše pitanje u tu ikonecu dole ja su za pitanje i odgvore pa ne listi da se odmore a i svi učestnici pa je o imi znači u 10.15 se vidimo, ne mojte se odjavljivati pože nehvala joj, moji i nekaj je Aleksandar Šapar da se sviću i izgledajte da se sviću da se sviću dobra, da se sviću da se sviću da se sviću u kremu napravljite mi za to, da se sviću da se sviću da se sviću da se sviću da se sviću Evo nas ponovu tu, 10 i 15 je daliste na okupu. Jesmo. E, hvala. Pa evo, za vrijeme nadam se da ste se malo odmorili koliko toliko i predahnuli. Dobili smo nekoliko pitanja u polje Q&A. Pa prvo pitanje možda da počnemo. Ne znam gdje je pobjeglo, mi je jedno pitanje. Bilo je od ovoga gospodina Milana Mataruga. Je pozdravio je gospodina posavca i će stitavu na dobroj prezentacij. Ali rekao da mora ići. I da će ovaj može i kasnije da pismeno tako reći na njegovo pitanje. Sad mi je pobjeglo. Ja sam odgovorio na tome. Izvinjama. Morate otići na ovaj answered bio. Opun pa answered tu su vam pitanje pošto su sada nekaj od njih. Izvinjama. Evo, ja sam u pauzi radio, nisam pio kao. Tako da sam odgovorio na par pitanja što je bilo. Što se tiče Milana, bilo je pitanje koje finansiralo. To je sve išlo prego agencija zašto okoliša, odnosno mislašto okoliša. Koji je to cijeli proces organiziralo i sve stakeholdere, odnosno dionike ili uključivalo. Dosta je to bilo priepora. Prvi prijedlog je bio da u glavnom to bude u zaštričenim područima. Da hrvatske šume mogu gospodariti. Ali normalno sa svojim šumama, da što manje imaju problema sa zaštoma, onda se vidjelo da se to ne može tako izvest. Tako da onda mreža proširene i na dijelom nekih zaštičenih dijelovop ili područja u hrvatskoj. Čak i na privatne šume. Ali sada što stiče same kompenzacije, sad je neki prijedlog išlo prea ministerstvu. Mi smo to radi listo neke radove, pregleda li postoje ti radove. Dakle oko 100 do 200 euro po hektaru godišnje bi bila kompenzacijska mjera naravno, ovisno o kovaliteti, sastojne, vrsti zaštite i svega toga. Tako da, evo, mislim to je što stiče o godigvora za gospodinoma Terugu. Gospodžaj Mina Kadrić mi je postavila pitanje, vezano za benefite privatnih šumo vlasnika. U principu neznačeno, moguću im se pristup na tržište. To je neka glavna stvar. I danas pilane odkupljuju i njihove sortimente. Naravno u praxi se to mješa često i s državnim sortimentima i s državnih šuma koje jesucetificirane. Ideja je zaprevo da se onda mora znat, da moraju postaviti svi dokumenti sljedivosti. Taj nčenov Kastedi, da se znao od kudje došla roba, kada je sječenat koje sje koji da to onda ima su sljedivost. Planira se taj PFC koji bi se radio za privatnih šume, ono sam što je zanimljivo. Recimo, postaviti certifikat za sporedne šumske proizvode u privatnih šumama. I oni sad, jedan kolega Bogović, oni izvose Žir, dakle od hplod Hrasta Eli, koji je u Hrvatskoj možda 1 euro. Tamo ga plodaju za 5-6 euro na tom tržištu, zato je šuma certificirana. Dakle, mogućemo skreiranje bolje cijene i bolje kvalitete na tom tržištu. Evo to bilo je još ovdje pitanje jedno za mene gospodžanja Drage Mirović. Dakle, vezano za procinu vrijednosti šuma. Nicam ti o to pisat. Svevo detalja u glavnom postoji u zakonu šumam, postoji razrađena metodologija za procinu vrijednosti šuma. I tamo je raspoređeno na osnovu čega se boduje i kako se boduje. Dali ta metodologija dobra je lošo, to je pitanje diskusija, ali u principu to je o zakonje na metodologija za procinu vrijednosti šuma. Naravno da nacionalne parkove imaju najveću u vrijednosti najveću i najveću općeg koristni funkcije šuma. One su izdvojene, ali iz gospodarenja od strani Hrvatskih šuma. Dakle, i to su finansirane na drugi način. Dakle, Hrvatske šume jednostavno izvaju, čak i za zajednicu poproda i sortimenata. Mislim da je to bilo 10 do 20 posto neku taksu. Dakle, da se dio ostane lokalne zajednici, dakle, ako Hrvatske šume uniste neku cestu ili neki prostor, da se dio tih koristi vraća od te proda i sortimenata samo i zajednice. A sad, dakle, ne tritira se kao nikakvih troškoj i ostava, to je više neka procina u vrijednosti same šuma. Evo, to ne znam, da je bilo još samo jedno pitanje vezano za mene, da li sam trebo imati prezentaciju? To ću ja, Stjepane, došlo je do toga da je jedan odlega iz ovikona Vladimir Kushan odkazao današnji prisusto i on je treba oviše da govorio iz kustu Hrvatske uvezi sa upravljanjem zemljištem. Da je to taj poljeprivredni dio, da to ja ne znam. I iz razloga mi se izvinjavam učestnicima zbogovoga, znači jedna prezentacija je u poslednje momentu izpuštena, Vladimir Kushan je javio se. Gosvodno Amaru morao je hitno na put, izbog toga je ta prezentacija skinuta, ali ćemo mi na sva ova pitanja i eventualno i druge koji budu vezano za tu temu tražiti od Gosvodina Vladimir Kushan na odgovore i postat ćemo učestnicima na mailove. To je vedno za taj dio za koji nije, kažem, došlo je malo do konfuzije pa gospodin Stjepan je odgovorio na pitanja koliko vidim sva njegova. Ostali dio pitanja, su u glavnom upućena koliko vidimo gospodji Andrej Pavlović. Pa molim ako je gospodja na vezi Andrea da se i ona uključi. Evo dobro dan ponovno svima, je sam na vezi, sam na jedno pitanje već odgovorila vezano za tips and tricks kao li mogu pomoću u javnim raspravama. Dakle, ja sam odgovorila već da zapravo javne rasprave se razlikuju pitanje o kakvoj raspravi i riječ, ali ono što način lo mogu odgovoriti, ali malo preciznije kroz jedan radu koliko nekoga interesira više. Dakle, jako je važno se dobro pripremiti u smislu da se znat ko treba sudjelovati u toj javnoj raspravi koje stalove izražavaju, koje interese izražavaju, jako je važno prepoznatite interese. U tjekom svih svojih projektata, recimo, ja sam sudjelovala, bila sam komunikacijski stručnjak na realizaciju projekta Adrian LNG Terminala u Republice Hrvatskoj. Dakle, ono što je bila početna analiza, je zapravo bila analiza svih aktera, koje su važni za izgradnju tokih LNG Terminala na kraju nije izgrađenje, jer su se investitori iz Njemečke i Francuske i Austrie povukljali, e to sad imamo LNG Brodu Hrvatskoj. U svakom slučaju, ta početna analiza je bila jedna vrsta smjero kaza za organizaciju svih aktivnosti u kričivanja javnosti. Nije je dobro bila napravljena iz jednostavnog razloga, što nam je omogučila jednu ne samo u smjerenost, što je jako važno u komunikacijama, nego i fleksibilnost, koja je isto tako jako potrebna, jer vi u nekom početnom trenutku ne možete se predvidjeti, ali možete sebe unaprit pripremiti da zapravo kako se razvija situacija, tako se i vi prelagođavate u skladu sa situacijom, sa impulsima javnosti, sa procjenama, da li će neka nevlade na udrga reagirati na ovaj ili one način, to je isto tako jako važno imati nekako unaprit posloženo u glavi. Ako su u pitanju javne rasprave, ono što se meni pokazalo kao dobro pravila u praksi, ja sam uvijek postavljala unaprit jasno postavljena pravila, koji smo se onda tjekom svih javnih rasprava držali i koja su zapravo umogučila da ljudi steknu pojerenje, da je taj proces nepristran, da je uvažavajući prema sim sudionicima, neovisno tome kakvi su njihovi stavu je argumentirani ili neargumentirani, tako da je to jedan od putoka. Za nešto malo više, ono našto želim svakako uputiti, nije dovena samo arhuška konvencija. Evrovska unija je otišla i korak dalje i pripremila smjernice iz mastreh, tako je govore zapravo uključivanju javnosti, kako uključiti javnost. Ja sam te smjernice obradila u jednom svom radu, pa ako nekoga više interesirala se za dvoj slučomu posatica, taj maj rad. Pita još pitanje koje se odnosilo na mene i Yamar postavio Ćausević, moj kolega. Mi smo se bili upoznali zagrebu vezano za klimatske provljine. On me je postavio pitanje kako je pravljenje resursima evolirala u Hrvatskoj nakon pristup Evropskoj uniji. Ja ne mogu govoriti točku, mogu govoriti točno o šumama ili od lu i moram se ispričati zbog mogu kolegge, vlada i profesora vlada i kushana. On će odgovoriti na sva pitanja, jednostavno došle da jedne zabune sa datumima. Ja se ispričavam i u njegovo imešto damesne sudjelu je ovdje, ali velo rado ćemo odgovoriti na sva pitanja. Koliko se situacija popravela? Pa teško je zapravo reći, je li se popravela? Ja se mogu rukovoditi jednim primiran koje bježali koji zapravo možda i oslikava stanje u svim drugim sektorima, to je gospodarenje odpadom. Dakle, mi smo 2004. godine donili jednu strategiju, to su nam radili strani savjetnici koji su zapravo u tom dokumentu napisali da je gospodarenje odpadom problem, ali za kojeg se smatra da ga treba rješiti neko drugi. Dakle, u trenutna situacija sa gospodarenjem odpadom u Croatia skoj nakon pristupanje unije takva, da zapravo mi dalje i na neki način idemo istim kolosijekom, da je to problem kojeg treba rješiti neko drugi. Mi smo do kraju 2021. godine trebali imati prvoje bilo u funkciji, ne znam, neki skoro pa 20 centare za gospodarenje odpadom, pa se taj broj kroz godine smanjivao na nekih 11, ali već sam iznela primjer Zagrebačkog centra za gospodarenje Dakle, od 86. se rješava trajn na neki način sustamno rješava problem gospodarenje odpadom u Gradu Zagrebu mi je osuvjekni dan danas neamo rješenje. Opčenito, ono što se vidi u praksije zapravo da se jako puno upire prstom u druge, jako je puno uvjerenja da je stav neći ispravan, a sama aproximacija strategije, politike vjeroj temi puno ne znače, ukoliko se ne provode u praksi i to ja mislim da je najveći problem jer nije dovoljno samo aproximirati potrebno je i kulturno prožimati se sa drugačim praksama sa participativnim načinima odlučivanja sa tehnikama rješavanja problema to su sve stvari koje se zapravo mogu naučiti u praksi ja sam ih isto tako učila i svakodnevno ih primjenjujem i dalje, jer jednostavno komunikacijski problemi su problemi ne isparazuma ali su isto tako i trajni problem i ukoliko one mogučavaju donušenje i rešenja Hvala kolegcija Andrejina istruplnom odgovoru i odgovorima na sva pitanja bio još jedan i komentar koleg je predića, on je više u smislu komentara ne u smislu pitanja za metodologiju i za prezentaciju pohvalio je prezentaciju i vidimo ovdje još jedno pitanje za gospodina Posavca od Marije, kakva su iskustva hrvatske kao šana EU u procesu odlučivanja na temu problematike šuma Dalje je komunikacija u oba smjera ili hrvatska ima obavezu samo da prihvatite nečija iskustva i interesu iz EU Hvala Evo, hvala na pitanju Znači sve naše probleme provodi ili uskladživanje ministrarstvo pojoprivjede ministrarstvo ima svoju službu koja onda preko predstavnika jeli hrvatske u Evropskoj komisi i parlamentu može komunicirati formalizirati. Ako znate da je glavno pitanje, glavna problematika ministrarstvo pojoprivjede upravo subvencije upoljoprivredi i občenitopoljoprivreda kaj prezvodnja hrane Dakle šumašto tu ima 10-20% utjeca a dakle nije to sad nešto strateški bitno nivo Evropija Kamoli u Hrvatskoj Iako gospodarimo sa više od 2 miliona hektara i puno 40% hrvatske je pokriveno šuma mišljonskim zemištima Dakle postoj komunikacija postoje preko ministrarstvo vajskih poslova i ministrarstvo pojoprivjede, ali kažem većinu tih strategija se izglasava u Evropskom parlamentu tako da kažem Premali smo, ako pogledate Njemačko u Francusku skandinavske zemlje, dakle naši šumašto ne pridonosi puno BDP u svega 2% dok je problematika skandinavski zemlje je tamo da je šumašto velik veći udil u BDP to je onda i veća veća snaga glasa Rekubis Hvala gospodnom Stepanu me ovidimo od kolevice Aleksandre Nikolić tako reći komentar ili poziv Gospodji Andreji Vezano za njenu prezentaciju, za dalje u komunikaciju, ne vidim nekih novih pitanja Evo kolega Amar je za mene postavio vezan za šumske kvote Ne sad ne znam šumske kvote da su to mislim za drva prerađivače Ali ako je to ili hrvatske šume Rade godišnije ugovore ili više godišnije ugovore sa drva prerađivačima takva da može otjecati na formiranje cijena ja nisam zadovoljana ili nije to stvarna struktura cijena odnosno ponuda i potražne kakovi trebala bit na tržištu odnosno nema burze drva nego se rade više godišnije ugovore sa pilanarima kojanda to dokazuju sa ne znam mugučnostima prerade zaposlenih ili finansijskim rezultatom to je jedan od problema i to je bolje provedeno u Sloveniji i kod njih to bolje funkcionira a čim su podjela nekih kvota administrirane i čim to nije tržište realno onda je to problemo od formiranju tržišne cijene tako da je ovo u praxi sigurno ima prostor čanja, to je onda odluka politike i onda treba stavi drvo preoživače koji su privatnici na tržište i hrvatske šume onda da ispunjavaju se oveze ugovora koje su podpisali, tako to je malo onda velim kompleksnije pitanje ali stvar politike u svakom smuće mogu se složica kolegom posadcem i nekim problemima koji su se okviru hrvetske gospodarske komare odvijali vezano za određivanje kvota uvijek i dosta veliki politički problem bjerim da ćemo se složiti čim imate politiku, onda ne imate tržište i to je onda neka druga stvar, znači onda vam je najlakše prepilat trupac, napravio dasku izvestu Italiju i onda spili je pokupimo na tuci kuhinju, kak se već zove, jeoli po 10.000 euro i zaprokupojemo svoje drvo prigovora određenih proizvođaća vezano za određivanje kvota i tako dalje Hvala, ja ne vidim više pitanja koliko bar čini mi se ovom prilikom onda da se zahvalim i gospođi Andreji Pavlović, i gospodinom Stjepanu Posavcu na prezentacijama i na odgovorima a iz iskustva sa predhodnjih webinara, pogotovu kad su bile kolegje i susjedne kvacke, pošto ste vi prošli a već ste to vi i najavili nama na početku, neko ili oboje u svojim prezentacijama koje kakve je tako reći muke u tom priblježavanju i kretanju, kaj je EU ostali panelisti, kažem u drugi webinarima su rekli da su tu ostupni za nas odnosno da su nam na vezi u koliko bude trebalo i šta drugo da im se obratimo nakrano i, jer ne može se danas sve reći na jednom webinaru koji ne traje tako dugo tako da se nadam da i vas dvojeste saglasni da budemo na vezi i da ovo je vezano za sve drugo što bi eventualno bilo i u smislu pitanje, u smislu neke druge pomoći. Evo stiglo je još jedno pitanje za Andreju zašto imate probleme sa regionalnim centrom upravljena odpodom u Zagrebu ja nida Mališević. Zašto imamo problem? Prvo je ostamno zbog izbora lokacije centra, centra se treba smjestiti na jednom prostoru uskom u porodu žetku Zagrebačkoj pročistača voda dakle bilo je pitanje ovoga i vlasničkih prava, bilo je pitanje i sagledavanja utjecaja na okoliš, bilo je pitanja i velikog pitanja zapravo i najvećeg pitanja spora javnosti da se centar smjesti tamo gdje se namjeravali smjesti, jer to nije bila prva lokacija prethodna lokacija je naprasno skinuta sa dnevno kreda odlukom naše kredo sad beć pokojno grada načelnika mjerojem da je bilo jako puno traženje jako puno razvečitih ideja kako bito trebalo izgledat zapravo koja bi se i tehnologija trebala koristiti. Ja sam bilovala u raspravama vezano za plan gospodarinje odpadom koji je predvidio zapravo spalionicu, to je je zazvalo burne i velike reakcije javnosti zbog kojih građana grada Zagreba, pogotovo ono ktog djela poduće, to istočni dio Zagreba koje su zapravo rekli da oni ne žele spalionicu, to je ona stigmatizacija tehnologije koje sam ja spominjela, jer zapravo po svim novim modernim sandadima to nije tehnologija problematiziralo se pitanje izpuštanja dioksina i furana problematiziralo se pitanje i ako bi to u smislu nekako kod drživog dugoročnog pristupa gospodarinje resursima bilo dobra dobar pristup iz jednostavmek razloga zašto uzpročistač voda i zato što od pročisavanja pročiščavanja voda ostaje zapravo mulj koji u ovom trenutku nezbrinut leži na prostoru Zagrebačkog pročistača voda to je 500.000 tona mulja koji ima i teške metale u sebi koji ne možete baš samo tako zbrinuti međutim, eto, javnost je na neki način nije samo javno zapravo nego i stalno to rekla bih podilaženje impusu javnosti zapravo nespremnost da se neke stvari presijeku i da se donesu neke odloke znači nije dovoljno samo opravati različita razmišanja potrebno i presijecati u nekim trenucima u nekim trenucima jednostavno na temelju raspoloževih informacija vi morate doniti odluku a zašto postoji ta nespremnost donušenju odluka to je jedan dosta veliki problem koji se vuče godinama i zato je to upravljeni resursima toliko teško jer mi možemo piknot moj kolega radiovezano i straživanje odnosno magisteri vezano za upravljenje vodama znači koji got podoči i dobrovo vi uzmete i vi ćete nažalo znači na neki problem i Zagrep je danas ovaj drugi prijedlog 2018 godina išlo se na centr za gospodarenje odpadom sa ovim mbo i ni to nije bilo dobro onda vam se na jedan put na javnoj raspravi od jednog žarista to je bio resnik otvorila još dva nova žarista u Brezovici zato što se htjela kompostana jako je važan timing to nisam napomenilo neam je dovoljno vreme na sve ispričati, ali izbori u Hrvatskoj bilo lokalni bilo nacionalni izuzetno utječu na sva pitanja koje se ti ću zaštiti okoliša ili energetike dakle to su kao dvije spojene posude koje zapravo i iznimno utječu na to hoćeli se neki projekt ubiti, realizirati odgoditi ili kako got već bilo Andreja, još jedno pitanje stiglo za gospodna Stepana da je i na koji način Hrvatska destimulisala izvoz trupaca i rezane građi u cilju zašte domaće prezvodnje, mislim da je to za Stepana ali možete oboje koje bliži pošto su trupci u pitanju ma destimulirala samo tako način da se ograničava osobama, odnosno tvrtkama koje sklapa i ugovore da rade proizvode već dodavne vrijednosti ako je veći finalni proizvod ako je neka pilana u biteska koja samo prorezuje trupac ili izvozi daske nema finalni proizvod onda će dobiti manje kvote manje trupaca za preradu dok ovi veliki koji imaju prezvode kuhinje namješta o nebi trebali imati veće ili zapušavaju više ljudi dobivaju veće kvote opet, provedba kontrole da li onaj koji radi namješta dobije više i stvarno to ostvari to je sad pitanje najveća zarada je samo ako prepilate, onda to izvezate ali u principu prava imate a sad obojeze pitanje vaše da ćete to izvošavati i podpisati ali dakle oni koji radi proizvod veće finalne proizvodnje taj će dobiti više sortimenata načemu načemu hvala, evo mislim da smo privjeli kraju ovaj prvi dio našeg, tako reći, webinara zahvaljujem još jedan put gospodji Andreji Pavlović i gospodin Ustjepanu Posavcu na dobrim prezentacijama učestnici će dobiti vaše prezentacije naravno mogu i preko same lokalnom partnera koji podržava Senka Kulenović Nadira Beruć preko njih da pitaju, a i preko nas preko kolegicije Sande i mene pa će o mi vama prosijeti ili praktašno da možemo rastumačiti nešto drugo što bude upitno Evo, Dragan Čomić pojavio se i on i ako sam mislio zatvorit ova ideo da, mogu napravinno sasam vidio Ministerstvo okoli što nešto radi na toj trgovini emisijama celo dva, odnosno kreditima to je sada u Evropskoj uniji postojili tržište emisijama kod nas ne jako smo ovezni prema Kyoto Protocolu ali kažem u samoj praksi vabu zaživlo, to je više na razinim ili Ministerstvo možda ne znam da li ojko nešto radi u stej problematike ali evo neam baš nekih mi smo sad zapravo ojkon to radi u okviru svojih studija u toj na okoli šono u čemu smo mi zapravo napravili iskorak to je bio nekako dio mog dolaska jer ja sam ojkon od nedavno od čestog mjeseca prošloj godine najme, ja sam došlo provenstveno ja sam se bavila pračenjem odnosno podrškom o Boslunom sektoru vezano za primjenu i pripremu izvištaja od drživosti ne želimo otvarati novu temu ali možda je važna dakle Evropska unija je nedavno donjela ured botaksonomiji ured botaksonomiji je izuzetno važna zato što je to screening porpisuje kriterije po kojima će se finansirati novi projekti dakle tu su se sad uključila i finansiske institucije koje zapravo moraju sagledati jeli neka tvrtka ili neko poduzeću kada traži kredite ovoga zapravo dali udovoljava i tim okolišnim kriterijima oni su okviru akcijskog plana za od drživi razdefinirali 6 ciljeva zaštite okoliša koji su zapravo bili okvir za definiranje taksonomije odnosno tih kriterija po kojem će se mjeriti dali je nekao gospodarska dijelatnost od drživa ili nije uključi šumarstvo, uključi ostale grane dijelatnosti uključi obnovljive izvore energie i prva dva cilja koja idu prva, znači operacionalizacija, primjene u praksisu prila godba za klimacke promjene i mitigation and adaptation uvijeka ovoga mi ne dostaju hrvatske riječi, ali u glavnom oni ćete operacionalizirati kroz posebno poseban akt prowadbeni, gdje će to imati ogromne utjica i na načina koji se preusmiravaju tokovi kapitala u Evropskoj uniji, znači svi projektiv okviru ovog novog EU 27 profonda odnosno okvira finansiskog će se gledati i sagledavati okviru te EU taksonomije zato kažem da ono što je nazbilo ili dočekalo, ili prije 2013 godine jako smo se mi jako dugo mučili i jako smo imali dugočko smo čekali u recimo to tako da uđemo Evropsku uniju da postanemo puno pravne članica taj okvir tada nije ništa prema ovome što je sada, zato što je Evropska unijate melito redefinirala svoje politike vezano za oddrživi razvoj i doprino su oddrživom razvoju i zato sam skomenula i ciljeve oddrživo krazvoje, naravno tu je i zelen i plan, zelen i plan se direktno kolega posebac nastavlja oddrživo krazvoje, operacionaliziraj. Dakle, tu ima sad masa dokumentata gdje se zapravo po prvi put jasno kaže namo je okoli švažan. I finansiranje u Evropskoj uniji će velikim djelom ovisito o tome optim kriterijima znači bilo u segmentu klimatskih promjena, bio bio raznolikost, bio očuvanja resursa, dakle ne samo da će se poduzeća gledati, nego će se kompletno taj cijeli ciklus za okružiti. Evo, ja sam još ujedno i predsenica u Hrvatskoj Gospodarjski Komor i zajednici za društen odgovorno poslovanje i mi sad pripremamo jedan seminar upravo, to je ovo taksonomi, jer ona bitno utjeću na to kako će se finansirati stvari u guliće. Hvala, vama dvoma, ja mislim da smo je osad izcerpli, čovom će postavio pitanje, dragan, i mislim da smo izcerpli ovaj vaš dio ako možete ostanite sa nama i dalje sad prelazimo na ovaj drugi dio. Zahvaljujem se vama dvoma na izcerpnim odgovorima. Evo, kolegica Senka mi je javila da će sva pitanja praktišno biti pretočena i kopirana i dio odgovora i ono što upućena i učestnicima, a ono što nije odgovoreno i vama tako reći utljučujući Gospodina Vladimira koji nije danas tu da odgovori. Kvala. Još je dan put, pa prelazimo sad na drugi dio, današnjeg webinara koji se zove prakse održivog upravljanja, iskustva iz Poljske. I sada prakšno pozivam kolegje iz Poljske. Pozdrav. Pozdrav. Pozdrav da kolegicu Andreju Pavlovići, stjepana posavca. Ja imam neke druge webinaru 12, pa ću morat onda webinaru mungosima pa ću morati isto. Ja se moram isprećati do vidiženja. Pa do vidiženja. Prelazimo na drugi dio sad danasnjeg webinara, kako sam najavio prakse održivog upravljanja, iskustva iz Poljske. I ovdje imamo dva, dvije prezentacije praktično prva je transformacija sektora uglja u Poljskoj. Aleksandar Špor je vožja tima za klimu energiji u Poljskom institutu za ekonomiju ima više od 15 godina iskustva u javnoj upravi Poljske i u think think organizacijama autor i ko autor je publikacija na temu klimije i energijske transicije sa posebnim težištem na oblastima energijski mix, vađenje uglja i energijsko-siromaštvo diplomiravio političke nauke na universitetu Kardinal Stefan vistinski kakoli se čita već u Evropskom koleđu Natolynu, Varšavi pa je ovo, molim kolegu Aleksandra da praktično on svoju prezentaciju sanama podijeli odnosno, CMK dijeli, a Aleksandar se uključuje. Dale nas čuje, gospodina da, da, da, da, da, da, da svoju prezentaciju svoju prezentaciju svoju prezentaciju Fijel, da spolite da moji prezentaciju do kako svoj uključili svoj, do kako svoj uključili u vrložim projektu da sam svoju prezentacija svoju prezentacija da sam svoju prezentaciju počutno je učinit u učinitavu Polijsku sektoru u učinitavu EU. Zatim, kako se se se sečet u Polijsku sektoru učinitavu učinitavu učinitavu učinitavu učinitavu učinitavu. A na odvijednju da se to dobio, da ću se počutiti na drugi slijep, ću se dobio u 3 počutke, da je priprednjimo Prostavljamo, da počutimo, da Pola je velika njih kraju, da spišamo o kolijskom sektoru i kolijskom energijskom systemu. Zatim ću ti svoje slijede. I značim, da se prifljimo na jednoj svoju impakci i na svojoj svojoj svoju impakci, i na svojoj svojoj svoju impakci i na svojoj svojoj svojoj svojoj. Tegra, kao bako kad je... Om rodsima ovaj presentacijen, da ću ti trećen stvarnosnik u havne jebojmeni kako se prošli projegate o svima viskana o učinu i u svosEPu je u učini kako ću ti projekti o kložnosti. Kada me dalje hovo bila prišlja, kako se da sezio pridakšnima po Polandu je basično na kolu. Značinu se pričo se od 2008-2010 i elektricitivna misljena stavljala učinati biti u biomasu, gazu i zvijednih turbinu. Značinu se učinila da je učinila da je učinila. sada je stvarno na koju. Sada je stvarno na primariju energiju. Kako služite primariju energiju, sada je stvarno na koju. Sada je stvarno na koju. Sada je stvarno na koju. Zato ba su 7 rizina, do 16 rizina Polijska, koji smo se je papraviti na našom ikut 갔접u. Pudet infinite rizina šlanske, Silesija, koja je naša se u Evo. jer je to najbolj intensivne riječe u Europa, da je to najbolj hrkog produkujevača, Poleska hrkog produkujevača, i druga riječa, koja je Włódzka, na ovom riječu, najbolj Lignoć je producijat. Now, as we go to the next slide about the impact of hardcore and lignite mining. What we typically hear and know is that the main impacts are air pollution, water pollution and gG emissions. Ako danočne občanje są pešnje je konštačnjucto način, malo u uključke se tvoje je tezavitet, da je se možeteći uključiti. Čutvo se s traženima našao je način, da se to učin je uključiti. Da se je uključiti u ključiti za pavom jezavitku, pushedo u zivni mкаč i prvi neoskotku, kako se učinili svakosti, a i i svakosti, i i podstavljeni svakosti. Sve, da je protekta svakosti, je učinila svevice i nekako, da je učinila svakosti. Tako da je toga dobrohtečnog učinila, i uvijedni potomap je odmog načinitago da nemajite uvijednih i lignajne ovdje. Na drugim vako se imaš od nekog uvijednih i ovdje zvonima uvijednih i lignajnih. Znači, to je jedna značnja, da je uvijednja trageta na EU, koji je uvijednja energijne trageta na KOL. More and more. For instance, for Poland, the target currently for 2020 was 15%, whereas for 2030 is, I guess, 23%. As you see, the scope for other energy sources, including coal-based energy sources, is narrowing down. Of course, another important instrument, EU instrument is famous, EU ETS, which with subsequent reforms also led to a reduction of the permit on the market. Firstly, with set aside measures, it was only to the temporary, but then with market stability reserve, it's become permanent removal of certain amount of permits. This shows that the mechanism, initially economic mechanism, is quite fragile in a sense, quite, let's say, open for impact of politicians' politics. So, not only based on economic laws, but also under the pressure of certain EU member states. And there's only one direction to make it more painful for the coal, of course, other fossil fuels as well. And to lead to a greater and faster reduction of the emissions. There are several acts, as for instance, Natura 2000, which was mentioned earlier. Also, I think there was mention about, well, best available technologies. This is maybe one thing I should mention also to, which is important. And this is decision based on industrial emission directive. So, this is the third important act. And this will be part of my case, which I'm going to talk about later. So, there are also medium combustion plants. And there is water framework directive, which was also part of the case, which I'm going to talk about later on. So, going to the first case study in the next slide. And this is a case of a hardcore power plant that was meant to be built. And the initial plan was adopted in 2008. Then, after four years, it was cancelled. But the idea of that power plant returns two years later. And, sorry, four years later, so in 2016. And for two years, this project was back on stage, including actual beginning of construction works. So, what happened was that, based on something, which is called shareholder activism. So, let's say free access to financial data, especially financial data of a company. And a report was provided by one of the Polish think tanks. Which proved, under quite scrupulous methodological different assumptions, in different scenarios, that this construction wouldn't be profitable at almost any scenario. So, what happened was that the project was terminated. And the losses were, the losses, so the investments, which were made until 2008, were around one billion, sorry, one billion Polish zvolte, which is a quarter million euro around. And the process was stopped. The second case scenario on the next slide is a different story. So, not going back from a project, but a planet's change. And this relates to a private, lignite mind and electricity power plant company, which, under the pressure of, among the others, the industrial emission directive, was forced to first shut down the oldest power plants than one of the coal mines, the lignite mines. And now we're struggling with the decision about the remaining mine and two power plants. So, regardless of when and how the remaining coal assets will be shut down, the companies began already a process of altering the portfolio of energy production by using all accessible means, renewables, that is solar, wind, and also hydrogen production based on biomass. And the company is active in the coal regions group within the commission, by the commission, and actively seeks to to propose projects and be able to attract the money from just, for instance, just transition funds. And this is a case, which I look, obviously this is, we don't know the results, how the company will go through the process, because this is for a decade or longer, the company and the region, because this is also what is part of a story, this company is the main employer in the region and the main source of income. So, the story of the whole transition, regional transition is not yet known, but from the beginning it seems that the process is conducted reasonably, it has every chance to succeed. Now this company and the region can rely also on several governmental programs, there are two of them, which I would draw your attention to. My electricity and clean air, these are both programs financed by the government, and both aims to reduce the use of, so to say, reduce the use of coal in households and to move towards lower use of energy, so the energy efficiency measures and increasing the use of distributed renewables. And this is how the government supports the idea of transition in the regions. Now the last case is Turu, that is called a lignite mine in southern, western Poland, on the border with, close to the border with Czechia and Germany. And this is the case, although the company itself, PGE, the owner of the Turu and Turu itself as a mine were regarded as most profitable companies and looking at their reserves was quite promising in a sense that they were planning to sustain their activity until at least 2040. Now a new obstacle seems to be on the horizon, that is the conflict with Czech Republic, with Czechia, where the government decided to begin a case against Poland based on the problems with groundwater, with air pollution and noise pollution. And obviously the case is very fresh, so it was just brought to the Court of Justice of the European Union, but it seems that whatever the result will be, the case may constitute an obstacle for the whole company, PGE. Just one remark aside from the main topic is that polish, what is important to know about Poland now is that polish government is conducting currently negotiations with polish trade unions about the phase out of coal and the final date, which is a very new idea, as previously all the previous governments were just trying to postpone the idea to phase out the coal completely, but very recently I think this breakthrough consists on the fact that less and less stakeholders contradict the idea of total phase out of coal. So the negotiations are ongoing and what is happening is that there is a business idea, probably as in Bosnia and Herzegovina, and the power sector is almost entirely state-owned. And the idea now to move from coal sector, for instance to avoid the costs related with unclean, let's say dirty assets, and to collect the financial resources for new investments, the idea is to separate the assets or to sell the coal assets and move them to another separate company, just to make the energy companies free from at least coal and lignite assets. I think this will be the case also in the future for oil and gas sector, but so the idea is that total and bohatu, for instance, which you may know also as this is the largest lignite power plant in Europe, these companies would also, hard-core companies as well, would move to one company, one umbrella company that would deal with the coal and lignite phase-out. So going to the conclusions, I think that we have quite historical moment right now as I watch and I observe the energy sector of at least 15 years. I think this is quite a breakthrough. We have maybe this year, we count that we will have a broad consensus on phase-out, total phase-out of coal. Of course, this will not happen overnight, this will be a process maybe for one or two decades, maybe even three, although I think it will be quicker than we officially can say. So this is quite important thing that happened in Poland and just again one remark, four years ago I was speaking with a professor from Western Macedonia from Kozani University about coal sector in Greece and in Poland and he told me in five years you will see that something which is unacceptable and unthinkable for majority of stakeholders that is total phase-out of coal will be a fact and so far it seems he was a good prophet on that. So this is just probably would be one of the messages from me to you that although you may think lignite and coal is immortal, I think the impact of the EU is very strong and the corridor to maneuver between different legislations with coal and lignite-based electricity system is very short, it's unsafe, let's say. So based on three cases I presented, I think you may think of the lignite and coal phase-out as it may happen in hard way or in easy way. It can be the case of Ostrovenko, which would be forced abandoning of ongoing projects. You may think otherwise about the process as voluntary transition and it has, of course, you can, there is one idea, economic idea, you can run to death with the existing infrastructure and also prevent certain processes and invest in advance to gain the market competitiveness. And finally, there is one way struggle to sustain the current mining activity, which is I would say also suboptimal from the point of view of companies. Main reasons, as I mentioned in the EU ETS, different directives and we use in Poland at least certain policies for smoothing the process and for many reasons, which I can explain maybe in Q&A, this is thermal retrofitting, which not only reduces the energy consumption in households, but also offers good jobs for the people leaving the mining sector and this is quite interesting idea. Also promotion of distributed renewables in households, this is another option for public policies. Long term planning, of course, is always advisable, open consultations with increasingly powerful civil society organizations and availability of relevant data, in that the circulation of certain data in publics reduces, for instance, the political pressures, which for Polish coal sector turn out to be, over the last 30 years, turn out to be problematic. So this is something we fight for still and we hope to, we have some success, but I think this open policy about the data is quite a good tool to implement. Thank you very much. Zahvaljujem se gospodnu Aleksandru Šporu na prezentaciji. Evo tu imamo i njegove kontakte, a učestnici su dobili ili će dobiti ove sve prezentacije. Malo smo probili tako reći rock, odnosno termin, njegove prezentacije, ali sobzirom da je Bosna i Herzegovna rudarska zemlja, da imamo dosta rudnika, raznih vrsta ugljeva i da imamo termo elektrane, aktuelne na koje se proizvodi dosta energie u BF, istog razloga nam i ova prezentacija interesantna i gospodno Amaru što je pronašao gospodna Špora da nam to predoči, a kako sam govorio, ako je Aleksandar bio sanama i kad sam govorio o kolegama sa hrvatskom, ostat ćemo na vezi i posto ovog webinara za iskustva koja je poljska prošla u ovim tako reći primližavanju Evropskoj Unii i sada predlažem da idemo na sljedeću prezentaciju. To je gospodja Eva Krol i Mikhajel Fritz pa izvolite o EU ovdje imamo o njema kratku biografiju gospodja Eva Krol je uključena u Međnarodne programe i projekte koji se u glavnom provode u Donju Šleskoj koristeći Evropske fondove a od 2017 godine voditeljca je projekta Remix pametne i zelene rudarske regije EU koji je su finansiran od Inter Red Europe programa Evropskoj programa a već za ovoga kolegu pošto će ona prezentovati također ste u dnevnim redu doblili i kratku biografiju Mikhajel Fritz međutim neću je sad čitati sobzirom da će gospodja Eva da izloži prezentaciju a gospodja Eva, izvoljte ako me čujete Dobroj možda, djeljice i djeljicom pokazam ti je ukljući mi imam već glasba da svoj svoj svoj svoj ukljući svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj pis svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj svoj voj svoj svoj svoj svoj svoj svoj. dos pose oms mainstreamima jaku da isloži negreve tepne ore zelošam dovanim europej blow Unijek, koji je pravda ekonomi departamentu. Unijek je izglednjena za adoptizacijne, inovacije strategije, koji je učinila učinijeg inovacije, inovacije, inovacije ekonomi i učinijeg, skiru i inovacije atitucije. Značim, da ćeš otvoriti informaciju, kako ljubi Cilizija s radačima. Prvom, da ćeš otvoriti ljubi Cilizija u europej i radačima kontekstu. Zdaj ćeš o remijskih projekcija i otroku projekcija. i na koncu o energijicu, koji je, koji je, koji je, koji je, koji je, koji je Mr. Spur, i to je sve, to je, to je, Pola njih. Tako, da smo do drugi slijed. Ljubo Seizija, je znači, stavljana na Centraliju Robu, na povrstu Pola. učinati, da je to izvijedno u Čekija i Gdjevanje. Učinati je u 3 milijerjama nekako, i kapitalnoj stranji Vrocvac. Variđen je jedna od 16 poliske vrločice. I u vrločice je vrločnog njih vrločnog antitizu. Da sam su koncerno sve uvijeglu i uvijegu svog svog uvijegu, kao značnog uvijegu, uvijegu, sprihla, umjelj, protekcije, ekonomičnje regionale, uvijegu, i naštje. U poču regionaldi oblijegu, Marša objeba uvijegu propovojstva i njeći financije uvijegu. tako je to stavila po vrstvenih vevoj i ruprođerima. Najvijedna taj prvna tazija je, skupajte učinitivna učinitiva. Učinitiva konditijstvo učinitiva, učinitiva i učinitiva strategijne dokumentare i učinitiva i učinitiva europejne funda. Srednji drug. Lower Silesija je prvna vrsta lokačnja, da je infrastrukturna, prvna za investiraciju i učinu transportu. To je da je to jedno od najboljstvih režene na Polandu i mojno za svoju rola i svoju vrstvu. Čutva slijepa. Što učinu je Lower Silesija, kako u učinu svoje režene is diversity of mineral deposits as you can see on the map. The most important mineral is copened har silvers, where deposits ovo id are in North. Also deposits of gas are in North. Brown coal deposits are situated in South West. i je to plnitivna hvala ročnog konstručnog materijala i je to staviti u svom regionu. Lajkog sectora u Ljavu Silesija je dominativna da je ljubna kompana. KGHM is one of two biggest companies, which operates copper mines and it is leaders not only lower Syrizijan, but also Polish economy, so it is one of the most important companies in Poland. The second one also mentioned before is PGE, it is the big company which operates an open cast brown coal mine to roof and power station as well. Apart from big companies, there are many small company mainly in stone mining and processing, which is also very popular in the region. There are also inactive coal fields situated in south of the region, there used to be hard coal mines by they were closed in 90s of the 20th centuries, but problem still are in these regions. The SWOT analysis has identified weaknesses and challenges in the mining area. They are such as lack of clear national raw material strategy, low processing of resources, that means that domination of mining companies, low innovation factor and R&D expenditure in SMEs, depletation of mining resources, high investment and social cost of new mines and low social acceptance for new initiatives on mining activity. But there are also advantages and opportunities. There are elements are demanded on much larger scale. It is possible exploitation of mining wastes. There are also new ways of cooperation which appears like clusters. There is big demands for construction materials, stones and so on. And the mining sites are often used as centers of historical knowledge, so it can be used as a touristic sites. Next slide please. Now I go through Remix project, which Lower Silesija joined in 2017. Then it was considered in the category of an opportunity for better adjustment of regional innovation strategy in the area of mining and mineral resources in line with European experience and regional expectations. A main goal of the project was to bring together mining region from Europe to support innovation. And Lower Silesija wanted to achieve two main results. One, to improve the Lower Silesijan innovation strategy. And the second, to integrate the mining stakeholders and administration for better implementation of the strategy. The next slide please. And main objective, which support innovation, was well defined. And it was to create a favorable environment for the development of the industry in order to effectively use the unique natural regional resources, enable dialogue between various environments, regional and industrial policy in the European context. Final ways to solve social conflicts and improve relations with local communities, increase involvement of the research sector and increase the innovativeness of SMEs. Next slide please. As Remix project is financed from the Inter-Europe program, appointed for increasing regional cooperation in Europe, 10 partners from all over European mining regions, you can see on the map, create a partnership and the leader of the partnership is Lapland regions, better known for Santa Claus headquarters. But anyway, it was good, it is good leader. Next slide please. Remix project gave us an opportunity to organize the regional stakeholders group concentrated on mining issues. The group gave our main actors from mining sector, such as mining companies, mining administration, university and science institutes, cluster employers, organization, entrepreneurs and so on. And it gave a real impulse for creating a network of interest parties to stimulate extensive experience and know-how. And it is a base for cooperation in the common thematic areas. Next slide please. Project implementation included series of project activities, such as peer reviews and study visits, international mining conferences, regular meeting of stakeholders and development of project documents, which could help in development of mining sector projects and initiatives. For example, it was financial guides for finding instruments. It is, it has been, because it is almost finished, I mean it will finish at the end of the march, so I don't know if it, I should say it was or it is. This project so-called soft or people top, people projects, so we didn't do it here and investment. Next slide please. Minut, because I'm a little bit. Ja, women created document of remix projects in Lower Silesia was an action plan and it concentrated on two issues. And first was impact on the changes in the original innovation strategy. And as a result, the new Lower Silesian innovation strategy 2030 was adopted in January 2021. With smart specialization, natural resources and secondary raw materials, it was one of the seven smart specialization. And the second was improving the multi-level governance of the strategy implementation and the integration of main actors of mining ecosystem has allowed regional authorities better management of strategy in terms of better cooperation and development of new initiatives. The next slide please. On the left, there are strategic objectives set in strategy as increasing the role of innovation in the original economy cooperation between entities of the Lower Silesian innovation system, internationalization of the Lower Silesian innovation system and strengthening skills and pro-innovative attitudes. And they are realized by implement innovation projects according to a point in the original smart specialization. You can see it on the left, but I can see that there... Ja, okay, but it should be a triangle inside. It should be a triangle inside. So, okay, I just say there is natural resources and recyclable material specialization, machines and devices specialization, chemistry and biomedicine, automoto aerospace, and you can see the horizontal specialization industry. For zero green deal and technology supported life. Why is this area so important? Because they are creates with possibility they should act as an engineer for economic growth as a project realized within the area can get money from europeans funds. Next slide please. Okay, they are areas you can see on the slides the specialization concerning natural resources in more details. It focuses on acquisition of mineral resources, obtaining raw materials from waste, mineral processing and processing of natural resources. Next slide please. Now I present two supporting project that deals with mining and circular economy issues. Next slide please. The SEALSCAP project has concerned on circular economy in european regions. It started in 2017 and I met developing of an action plan which supports and improve the transition to a circular economy. One of the main reasons for joining the project was to gather experience from partner representing regions more developed in the field of circular economy and using their experience to update their lower seizian innovation strategy. So similar like in remix. The next slide please. The original action plan has been created and it has been implemented in july 2019 and includes two actions improving the original innovation strategy and organizing the pilot's pilot test. As a result of the project was also developing the analysis of mining waste start in the region. Next slide please. Yeah there are main steps. It's the way how the strategy was updating. So the first was throwing up the strategy with experts, then consulting with public, then exempt evaluation and final adaptation by the lower seizian boat at the beginning of january 2021. The next slide please. One of the most important result of this project was influencing the new strategy and forming a new original smart specialization called Green Deal. It's a horizontal specialization comprising low waste and non-waste technologies and circular technologies regardless of an industry or a sector. The next slide please. And the second action is social education and consists of several workshops for students on the topic of innovation and environmental priority of regions. And next slide please. We can skip it because there are photos from the project events and the next project mine life meaning living with mining. It is project which was, which main goal was to intensify institutional cooperation between citizens and mining institution in the Saxony. It's a region in Germany which borders with lower seizia. The main results were very important for both partners because it helped them in development of new competences of mining institutions, development of effective conflict management strategy and finding ways of mining image improving. And of course understanding each others what is very important between neighbors. And the last slide please. Next slide, yeah. Very important issues from european point of view is energy transformation. It's an unavoidable process which will affect Poland in the forthcoming years. It will affect in a special way regions with hard coal and brown coal mining industry which includes lower seizia. As the first step in the process lower seizia become a member of platform for coal regions in transitions establish for exchange in changes exchanging experiments between coal and post coal regions in europe and developing transformation relating projects. As the next step european commission presented a proposal for establishing the fund for just transitions. Currently just transition fund is one of the most important issue for all europe's coal regions. The just transition fund will support the energy transformation process by supporting social changes related to the labor market. Also supporting investments related to development of post mining areas. Investment in green energy industrial modernization circular economy and digitalization. Now we are at the point when the just transition but the territorial just transition plans are created for indicated coal mining regions and are defined directions of development if in above mentioned area with regard to original smart specialization. So it is pretty similar to what you are doing creating the strategy and action plan and lower seizia create the territorial just transition plans from the software part of lower seizia near vaubryh, which is the poorest part of the regions and we hope it will become greener and more sustainable sub region of lower seizia. Next slide is thank you very much for your attention and i will try to answer your questions if i can of course thank you again. Koliko vidim je danes pitanja za u oblasti jer interesantne su teme i što je gospodin aleksandar izložio a i gospodja jeva pogotu u što smo mi dosta rudarska kako sam leći jestaka u zemljaj dosta imamo prezvodnije električne energie preko termoelektrana i rudnika raznih vrsta ugljeva pa će ovo sve biti interesantno narošto taj font za pravišnju transiciju i slišne stvari i za nas da li vam je dosta desetak minuta da 10 do 12 krenemo dalje ako ste saglasni znači 10 do 12 da se vidimo i da onda praktošno malo ćemo vrijeme tako reći proći planirano koje 12 sati da se završi ova i webinar ali izgleda da ćemo morati a možda i nećemo sve zavisi kako budemo na ova pitanja tako da je ovo izkučujemo se jedno 10 minuta i oko 10 do 12 se vidimo ponovu dobro dan, evo nas ponovu skupa pa da odmah pređemo na pitanja ili gospodin Aleksandar sanama jeste pošto gospodin Aleksandar ima obaveze u 12 sati zamolio me da prvo pitanja koja se tiču tako reći njega odnosno postavljena su njemu na koja on mogne danas odgord na koja nemogne postavljena pismene i odgord pa evo krenućemo sa jedno pojedno pitanje upućeno Aleksandru a ja ću čitati pitanja no našem jeziku radi prevođenja, radi prevodila, sada bi mogli učestnici da čuju a onda će prevodi oci Aleksandru da prevedu na engleski ovdje prvo pitanje uputila je nemojte se ljud, dali je gospodin Samjela Čerić dali reklaja da je odlična prezentacija i dali gospodin Aleksandar raspolaže sa informacijama vezano za izgradnju novih termoblokova na Lignit i kakva je njihova budućnost u svijetlu pariškog spora zuma i karbonizacije EU no, njihova budućnost njihova budućnost termoblokovog spora na Lignit i kakva je njihova budućnost u Poliji, Ostrovenka Siewa je ovdje stavljena izgleda s formu ministeru energiju da je ljuda polijska svoj svoj stalj, energiju boj svoj stavljena se ne odlije u svijetlu pariškog spora na Poliji, njihova budućnost i Ostrovenka svoj svoj stavljena njihova budućnost i Ribnik ali za svijetlu pariškog spora na Poliji Ako je budućnost u svijetu Pariškoj sporozoma i dekarbonizacije EU? Kvala, Aleksandr, na odgvoru nadam se da je amela zadovoljna sledaće piti. Kvala, Aleksandr, na odgvoru, nadam se da je amela zadovoljna sledaće pitanje od Azri i Berbić. Ne znam da ga vidite, Aleksandr vidi, ne vidi. Na engveskom je pitanje, pa može da se da se da je amela zadovoljna sledaće pitanje. Kvala, Aleksandr vidi, ne vidi. Na engveskom je pitanje, pa može da se da je amela zadovoljna sledaće pitanje. Oda, ja mogu pročitati. učiniti je nekog strategija, da, da nešto otvore, stavljate prosesnje energično-zaznje ili učiniti je energiju, s pristim pristim pristim. Ispraviti je... Ispraviti je učiniti... učiniti pristim... Znači prečo, da nešto otvore, ispraviti je nešto potrebno otvore per učiniti pristim pristim pristim pristim pristim pristim pristim, Način, li smo, da se zadajimo danes za taj začnjak, kako je najmačno nowočno odpočiniti taj začnjak, sve je to te kao inih danes, kao tu tračno van, da se koripno začnjak imamo, a ne želimo dobro, da se je otvorili, da se je otvorili, da se je otvorili. Da je vrlo način, da se je otvorili, da se je otvorili 2 milijne euro i 1,5 milijne euro, koji je sve otvoreljno za Sajlížijá, svojoj hrkot, koji je lijevim po Polandu. Sada nijednjih povijeg i uvijednjih nekaj EU sve uvijednjih bolje se objevajali kroz cijela strategijne dokumentote koji se trgajaju projekte, koji imaju uvijede uvijede nekaj dve propovići nekome energijicke svoječnje učiniti s učiniti regulacije, etc. Tako da, smo u prvom procesu. Dvije regioni po Poliji i 3 regioni po Poliji are now openly competing to get the money. 3 otroje regioni are struggling to be included in this pool of money. Money, But the problem is that none of them clearly states the period where they would face out call. So the union is reluctant to attribute any money if there is nothing like, just transition necessary there. Next question. Sredeće pitanje, koliko je u Polijskoj bio izvoz električne energie, a koliko je sada uvoz ili smanjem izvoz prismanjenju korišćenja ugla kao gorila? Od prilike? Mislim, da je to kao listu elektricije izmahne. Ovo je po uročnog odglaženju, ali nekako od 1% učinu. To je to nema uročnog odglaženja. Kako je uročnog i načinu, koji je uročnog odglaženju, kad se vidiš na menem svih nekoj prezentacije, u vrdu, da sam je to pravdila, da sam da se da se ima hvala graf da se u projnice ili kola, i prije kola, i u projnice ili kola, znao, to je, da je u projnice ili kola, i u projnice ili kola je to se je i u projnice ili kola, da je to projnice ili kola. Polanda na honoru became a net importer of a call from Russia mainly. And the price, both price and volume of exports decreased below the level of imports. So basically this one way story very clear and very nicely in graph written in the graph that profits from cold are no longer anything important. Infakt, kolj sektor je stavljeni, kako je stavljeni, kolj sektor je stavljeni da se učiniti neutrali za budjete, ali svoje sektori, kako je transport, budiči, načinu, je učinu velice profici. Rizin za to je spesivno, spesivno, pensijskog sistemu na malosti, učiniti te brojne trakci, učiniti te dobro trakci, da je svoje značno sektor, kako je vrlo, tako da se koristite i sektor je dobro. Ovo je nekako značno? Alessander ima još dva koliko. Ja vidim jedno je kratko. Ako znate normalno kolike su štete nastale u Polijskoj priključenje, priključenje menergetskoj zajednici i smanjenja prezvodnji energije iz Fosilni Goriva? Ima još jedno pitanje, da li Poljska gašenjem termoelektrana i eksflatacije uglja iz kojeg dobija 75% potrebne elektricne energije može nadomjastiti iz obnovljivih izvora ili planiraj z neki drugi, kao nuklearni izvori i tako dalje. Dokada planira Poljska zatvoriti rudnike uglja? Poljska gašenja i neki drugi, kao nuklearni izvori i tako dalje. Ima i tako dalje, da se napraviti 6-9 gigawatti u Poljska. Zatvo, to je jedna svoja, ali nekada smo odmahali, to je obnovljivih, obnovljivih iz Baltika. Ima, da je gašenja, da smo odmahali Baltika. Značujemo Baltika, koji je znači nas do Danes i Svijedinu na Norskiju i svojnje resorcije na norve. I, ovdje, Solar, koji je veliko nekričnog nema, ali je znači da je uvršnjeno i ljude dvije dvije dvije dvije uvršnje solarne površtje. Polim, njih njih ne su u zvončke njeći od uročnih od ratnih kraju, ali za svoje njeće zvončke energije je neko... neko, neko, neko, neko balansna, vizipa. Daj mi se na tvoja kvalitva. Ono od njih nešto vam odlada, učinu, da se je to, da je mi je njiha, da se je, da se je učinu, da se je učinu, da se je učinu, da se je učinu, da se je učinu. Da se se je učinu, da se je učinu. Ako bude u kontaktu i dalje, hvala na damašnjem prisustu. Kvala, srećno, sad pitanja za gospođu E.E. Krol, prvo pitanje od gospođe Kaj E.Peterson, E.E. Vodaz D.E.U. Objective Climate Neutrality by the Kvala, gospodžoveva, na odgovoru je u sredeće pitanje od gospodna Zorana Bibanovića, dali postoji iskustva sanat je okoliša ili životne sredime nakon eksploatacije ili zavšetka koncesionog ugovoru? Srediće pitanje je od gospodna Amara Čauševića, pa predlažem da prevodi oci pročitaju poštoje na engleskom, da prevedu da ja ne čitam, da ne duplamo, znači ako vide prevodi oci ovo pitanje, kvescentun? Ne, može. Srediće pitanje je od gospodna Amara Čauševića, pa predlažem da prevodi oci pročitaju poštoje na engleskom pitanje da prevedu da ja ne čitam, da ne duplamo, znači ako vide prevodi oci ovo pitanje, kvescentun? Znači sam značio izcog počit Article Asočija, znači pokazane iz kraju. Tezda, sica to otesteamorph thunderne popom terci, da performessivni kluere srbiči je padir véritovci aby možemo, Participants of walking groups, they are representatives of society, which inhabits the coal mining areas, and they will make projects which help in transport formations. I think the second very important issue is the good quality projects, and it needs quite a lot of time and social consensus, because funds are also not enough money for all necessary projects, so it is really important to work on good projects. And of course good strategies, actions plans and so on are also very important because they direct, let's say, the flow of money, but people are always the most important factor in all changes in our transformations. Vala Gospodžojeva, evo ima jedno pitanje na koje mislim da ste u svoje prezentacije odgovorili ko će finansirati transiciju područja u kojima se vrši rudarenje, rudnici uglja, kao i otvaranje novih radnih mjesta. Mislim da ste to dijelom već odgovorili u svoje prezentacije? Svoje radnih mjesta je nekako 75% znači da imamo kako finanacirati projekti u svoje prezentacije, znači u vrši radnih mjesta i vrši radnih mjesta, svoje radnih mjesta je nekako 50% svoje radnih mjesta i svoje projekti, i, ovako, u vrši radnih mjesta. Znači, da smo u vrši radnih mjesta, u vrši radnih mjesta, u vrši radnih mjesta, u vrši radnih mjesta, u vrši radnih mjesta, u vrši radnih mjesta, u vrši radnih mjesta. Tako reći, informišem sve prisutne da će sred negdje u maju biti još jedan webinar ili na drugi način organizovan skup pravedna transicija i svi učestnici će dobiti informaciju i poziriti za ovaj skup pa tako da ste već sad kao jedna predinformacija za to, to je vezano schodno ovo što je gospodža Eva Krol govorila fond za pravičnu transiciju jer kažem dosta smo slični Bosne i Hercegovna sa velikim dijelom naroštove štezije i štezke oblasti u Poljškoj sa rudnicima i normalno da se nogo naše tako reći naroda boji kako će ostati bez radnih mjesta kada zatvarati rudnike i ostalo tako da preko SAP Info i preko lokalnom partnera se i će organizovati ovaj webinar ili na drugi način skup pravedna transicija u maju mjesec ako ima još neko neko dodatno pitanje za gospodžu Eva Krol ako nema da se zahvalim i gospodži Eva Krol i Aleksandru i svim iz Hrvatski Andrei i još jedan put i sjepanu prezenterima i svima vama učestnicima jednog momenta je bilo oko skoro 120 učestnika naravno, zavisno od interesa, sad se smanjio a zahvaljujem se i prevodijocima koji su danas pomogli nam i jedno i drugo je tako reći strani da što prije dođemo do prevoda i da bije učestnici dobiju komentare i odgovore na svoja pitanja tako da bih ovaj webinar sad zatvorio odnosno zaključio i nadam se opet nekom vidjenju opet u drugom nekom ili webinaru ili drugom događaju ne znam imali košta da dodatno ako nema, ja bi se svima zahvalio i pozdravio vas i dovđenja, izvinjavamo se što smo malo probili vrijeme ali morali smo i gospodžakaja Peterson se zahvaljuje u imeseji i ostalih hvala svima i dovđenja