 Jeg vil holde en forlæsning med titlen ægstasi-kemisk kærlighed, og jeg vil giver omkring 20 minutteres information om, hvad ægstasi er for en størrelse, fortælle lidt om nogle af de misforståelser, de typiske misforståelser, der er forbundet med den jævne borgers opfattelse af, hvad ægstasi er for en størrelse, og prøve at besvare denne titel, nemlig om ægstasi er kemisk kærlighed eller kan være kemisk kærlighed. Jeg vil komme med en introduktion af, hvad ægstasi er for en størrelse. Jeg vil fortælle lidt om, hvordan det virker på centraln lavsystemet, lidt om rusen, selvom den tilsigtede rus eller den ønskede rus, og selvfølgelig også noget om, hvad bivirkningen er, fordi det er noget, der typisk er meget fokus på, og til sidst har jeg et punkt, der hedder en blanded landhandel, som handler lidt om, hvad der egentlig er i ægstasi. ægstasi er ude over det oprindelige stof, og det er en blanded landhandel. Oprindeligt var ægstasi lige med det stof, som viser, at strukturerne er i herover nemlig 3,4 metylen dioxymet amfetamin, som også kan forkortes til en mere mundrette version MDMA. Nu er ægstasi mere en fælles betegelse for illegal producerede tabletter, der indeholder en eller anden form for øvefriserende stof, den her blanded landhandel, som vi kommer tilbage til lidt senere. MDMA er det, man kalder en stimulans, det vil sige, at det er opkvikende, og det er i samme kategorie som stoffer, som amfetamin og midt-amfetamin, som vi også kender fra det danske illegal marked. Ren strukturmæssigt er det også rimeligt at se, at der er en del ligheder mellem stofferne. Der, hvor MDMA skiller sig ud fra de andre stimulanser, er igennem den psychoaktive effekt, det vil sige den ændring brugerne oplever på sin mentale tilstand. Og hvis man oversætter populære navnet for MDMA-ægstasi til dansk, så betyder det noget i stilen med ekstase eller salighedsrus. Og det passer også meget godt overens med, hvad bruger de beratter af oplevelse med indtagelse af stofet. Men virkningen af MDMA kommer vi tilbage til mere detaljerede videre om et øjeblik. Som sagt, så er ekstase i dag mere en betagelse ved de her tabletter, som er illegalproduceret. Og typisk så ser vi dem med en lang række af forskellige logoer, farver og former. Jeg har taget et par eksempler med, så I kan se, hvad det er for noget. Eksempelvis er modemærker som Rolex, en af dem vi ser rigtig mange forskellige varianter af. Bilmærker, det her er en Mitsubishi-tablet, ser vi også rigtig mange af i Danmark. Smiley er også ret populær, og nogle af dem er også lidt mere kreative, nemlig Bin Laden-ægstasi-tabletten. Og jeg vil gerne lige pointere, at det altså er meget vigtigt at skillne imellem ekstase og MDMA, som det er i dag. At ekstase er den her blandede landhandel, som vi kommer tilbage til, men MDMA er et stof, som ikke nødvendigvis er i ekstase. Det stofet bliver opfundet i 1912 af den tyske medicinale virksomhed Mærk, som et led i en af deres syntheser. For det har altså ikke været et slutprodukt, men et mellemprodukt på vej til et andet stof. Og derfor har stofet heller aldrig været testet i dyremodeller eller i menneskemodeller før og omkring 50 år efter, hvor den amerikanske her begyndte at interessere sig for at give deres soldater forskellige former for amphetaminer, for at holde dem vågne og aktiv i kampsituationer. Rent rekreativ, der har stofet først fundet anvendelse i løbet af 90'erne i USA. Og herhjemme har vi ikke set det før en gang i starten af 90'erne, hvor det begyndte at blive en lille smule udebredt. Det gjorde du lovligt i USA i 1985, og der er ret kort tid efter fuldt resten af den væsentlige verden efter, og giver også stofet ulovligt, så det er det også stadigvæk også herhjemme. Stofet har ikke rigtig fundet så meget indpass i danske brugerkultur på samme måde, som amphetamin, kokain og hash for den sagde skyld. Men ikke til studenter, så er det omkring 3-4% af unge i alle 16-20 år, som har prøvet ekstasy. MDMA og for den sagde skyld, andre uforeserende stoffer, de virker på den del af centralen af systemet, som man kalder Jernens belønningssystem, som er skitteret lidt på den tegning herover. Belønningssystemet er det, der styrer vores lyst til at gøre ting, lyst til at opfylde basale behov, som for eksempel at spise og drikke og have sex. Og når vi så har tilfredsstilet de her behov, så belønner det også med en følelse af velvære, og ro og veltepasset. Derudover, så styrer belønningssystemet også i stor udstrækning vores følelser, og vores adfærd både i positivt og i negativt retning. Den måde, det sker sådan rent biologisk på, er, at belønningssystemet regulerer mængden af nogle signalstoffer i hjernen, og det er typisk de her serotonin, dopamine og nordadrenalin, som belønningssystemet har opereret med. Og ved lave koncentrationer eller lave mængden af de her stoffer i hjernen, så har du en utepasset, en uro, og du har lysten til at gøre et eller andet, hvad der nu er, der får sager i din lyst. Og når du så har tilfredsstilet den her lyst, så stiger mængden af de her signalstoffer, og du får følelsen af ro og velvære. Hvis de her nivåer af signalstoffer stiger kraftigt, så kan du komme op i den euforiske tilstand, som ligger over velværelivet. Og det er lige præcis de her tre signalstoffer, som MDMA går ind og hever nivåerne af i belønningssystemet, derfor ville brugeren opleve den her følelse af ro, velvære, eufori, ekstase, salglighedsrusen. Udover de her almindelige signalstoffer, så frigir MDMA også det, man kalder kærlighedsfamonet, som er oxytocin, som man blandt andet har en ret stor del af, når man er nyforelsket, og det er også et hormon, der frigis, en kvinde og armers i et barn, og som er med til at styrke det her mor og barn kærlighedsforhold, som man ser til tider. Det er en meget kort beskrivelse af, hvordan det fungerer, men det er også relativt tørt at give sig til at stå og tale om i længere tid. Hvis vi går over og ser på, hvordan selve rusen er altså den tilsigtede virkning af stoffet, så åbner man rusen ved en dosis af MDMA på omkring 50-125 mg, og det var i omkring 4-6 timer normalt. Og burde af MDMA, de beratter om eufori og ekstase, de beratter om ødeempeti, det vil sige ødeevne til medfølelse, de får lyst til nærværet med andre mennesker og andre dyr, for eksempel også. En oplevelse af mentalklarhed, ikke nødvendigvis mentalklarhed, men en følelse af mentalklarhed, de er overvejet, fyldt med positive følelser og har et øde energiniveau, har lyst til at bevæge sig meget, sandserne skærebes og bruger og beratter også om, at de bliver tillidsfulde og udadvendte, får lyst til at tale om følelser og generelt deres velbefindere, får lyst til at dele, hvad de tænker på. Derudover også accept og tilgivelse både af sin egen tilstand, men også bærtens tilstand lige frem, og sidst men ikke mindst, så oplever bruger en mindsket frygt, angst og usikkerhed, og det er simpelthen på grund af de her øde nivåer af serotonin og dopamine, man får den her følelser i velværet, ro og veltepasset. Alle de her forskellige virkninger, de lyder meget positivt, og det gør også, at stoffet egentlig tilbage i 90'erne, da det begyndte at blive udbredt, blev forsøgt anvendt til psykoterapi. Det vil sige, anvendelsen er et medicament i en eller anden form for terapi mod angst, depression eller posttraumatiske stresssyndromer. Det er stoppet meget bræt med illegaliseringen i 85, men i nyere tid er der begyndt at komme fokus på anvendelsen af MDMA igen. I 2009 har der amerikansk studie bl.a. vist, at patienter som lider af posttraumatisk stresssyndrom, eller PTSD, som eksempelvis soldater, der vinder hjem fra Afghanistan eller Iork, de typisk lider af, og som kan være meget svært at gøre noget ved. Men der har de givet de her patienter MDMA sammen med noget terapi, og i over 80% af tilfældene, der har de rent faktisk kunne fjerne diagnosen posttraumatisk stresssyndrom, for de her patienter efterfølgende, hvor kontrollgruppen, altså dem, der kun har fået et placebo-stoff, sammen med terapien, der var det omkring 20%, hvor det havde en effekt. Så det er altså et stof, som har et potentiale lige umiddelbart, og det er simpelthen fordi folk åbner op for deres følelser, deres tanker, og det er noget, der er brugbart i et terapævdiske øje med. Hvis man går over og kigger på bivirkningerne, fordi der er selvfølgelig ikke nogen rose uden torne, og MDMA har også en række bivirkninger, nogen mere alvorlig end andre. Meget typisk beratter brugere om depressionstømmermænd, det vil sige, fordi kroppen den har udtømts i de her nivåer, eller mængderne af signalstoffer i hjernen under selve rusen, så i nuestid 14 dage efterfølgende har hjernen ikke nær så meget at gøre godt med, og derfor oplever man et sænket humørniveau. Derudover, under selve rusen er restløst siddet også meget normalt. Hodepin, dehydrering, angstanfall, nu sagde jeg godt nok før, at det er også mindsket angst, men angstanfall er også mere udprede ved høje doseringer, eller det man kalder indisteret overdosering. Søvnbesvær er også meget en normal bivirkning generelt, hvis de må lande sig også ved armfetamin og med armfetamin. Svimmelhed, nedsat arbetit, utilsigtet opførsel. Det er jo så det her med også, at det påvirker vores adfærd, og folk kan komme til at sige og gøre nogle ting, som de egentlig ikke rigtig mener, eller som de kommer til at få truet efterfølgende. Muskelspænding er også en meget normal bivirkning ved stimulanser, som armfetamin og MDMA, dårlig koncentration, ødepulser, blodtryk, øde kroppstemperatur og hukommelsesproblemer. Nogle af de her bivirkninger er ikke så alvorlige, men dem, der virkelig kan give et problem, og dem, der kan få sage både forgiftninger, indlæggelser og stødsfall, som vi også ser en håndfuldage, ca. har hjemme om året. Det her, det hydræring, man føler ikke, at man er tørstig. Borer har ikke, de er ikke sultne. De har nær ødepulses og blodtryk, øde kroppstemperatur samtidig med, som jeg sagde før, at man har lyst til at bevæge sig mere. Og det gør altså, at risikoden for overophedning er ret markant, hvis man tager MDMA og ikke er opmærksom på de her bivirkninger. Der var det et størst problem. Det er klart ved høje doseringer, altså hvor man kommer ud over de her 125 mg, som er maximalt dosen for den silsigtede effekt af stoffet, og ved blandingsmisbrug, det vil sige ved blanding med andre stoffer. Og det er både illegale stoffer, men det er også for eksempel alkohol, som kan have en meget negativ indvirkning på effekten af MDMA. Det her med blandingsmisbrug er et ret stort problem, hvis vi kigger over på det næste slide, som viser en noget uoverskuldig tabelt over blandingen af forskellige indholdstoffer, vi har set i de eksempelette i Danmark igennem de senere år. Jeg vil ikke gå den igennem, jeg vil bare vise jer den for uoverskuldighedens skyld. Men der er simpelthen for det første i en lang række forskellige stoffer, og også når man kommer ned i den nederste del af tabellen, ret mange forskellige kombinationer af forskellige typer af, for eksempelvis stimulanser, som kan være meget giftige og kan forsage indlæggelses tilfælde eller rent stødsfald. Der er da jo et par ting, jeg vil fremheve på den her tabel, og eksempelvis de stoffer her markeret med rød, er alle sammen det man kalder psykodikliske stoffer, og de har en meget anderledes virkning end MDMA i sig selv. De giver synsforstyrrelser, vangforrestillinger, hallucinationer, og har generelt en større påvirkning på den mentale tilstand, end MDMA har. Og hvis en bruger indtager en tablet med nogle af de her stoffer i, så vil de få noget andet oplevelse, hvis det var en tablet kun med MDMA i. En anden ting, der er rigtig interessant med denne her, det er, hvis man kigger på MDMA-inholdet i tabletter eller forekomsten af MDMA i tabletter, fordi hvis man går herover og ser, for 2007-2008, hvor vi rent faktisk har rigtig mange tabletter, der kun indeholder MDMA, til 2009, hvor der rent faktisk kun er 8% af tabletterne, der kun indeholder MDMA, og der er kun MDMA i 10% samlet af tabletterne. Til gengæld er mængden af det her stoff MCPP stedet gewaltigt, og MCPP er lidt en pus i størrelse, fordi det er egentlig ikke et stoff, der har et rekreativ potentiale. Det er et stoff, man bruger i forskningen inden for hodepine og migræne, da det er næsten garanteret, at man får en meget kraftig grænsende til knallende hodepine ud af indtaget af det her stoff, og derudover giver det også kvalme. Stoffet er bare også stimulerende, hvis man kommer op i en høj nok dosis. Så derfor putter producenterne af de her exercise-tabletter gerne MCPP i stedet for, og så putter de nogle andre stoffer i for at mødvirk det her hodepine og kvalmende lillesmolen. Men det er altså ikke MDMA, og det er et stoff, vi ser i rigtig, rigtig mange exercise-tabletter nu til dag. Det er klart det mest hyppigt forekomende stoff. Hvis man går over og kigger på mængden af aktive stoff, den, vi lige havde, det var med fokus på det her med, at blandingsmisbrug er et problem, at man ikke ved nødvendigvis, hvad det er for et stoff. Jamen, den her tabel går mere ind på det her dosering af stoffet, som et problem. Hvis man ser på MCPP, som klart er det hyppigst forekomende stoff i exercise-tabletter i 2009, så varierer mængden med tabletterne fra 1-39 mg, og hvis man går ned til MDMA, så svinger det fra under 1 mg til helt op til 4-39 mg. Så det er altså fuldstændig usikkeret. Man har som bruger ingen chance for at vide, hvad der er i eller hvor meget der er i, så risikoen for forgiftning er ret signifikant, hvis man giver sig i kast med den jævne exercise-tablet. Hvis nogen af os skulle have lyst til at læse lidt mere om forskellige stoffer, så har vi på Ratsmedicinsk Institut en årlig rapport, der hedder Extasy i Danmark, som beskriver en lang række af de her inholdsstoffer, og deres forekomster, deres mængden af nogle af de tabeller, som vi har vist, og nogle af lovgårderne, der har fået set i Danmark over det forgangene år. En anden rigtig god rapport er Narkotikabogadeplan, som mere handler om de typiske hårde euforiserende stoffer, som amphetamine, kokain og heroin beskriver deres renheder, beskriver hver tilsætningsstoffer, man ellers ser i, og beslag rundt omkring et eller andet af forskellige karakter. Og hvis man er mere interesseret i at læse lidt om, hvordan de her stoffer virker på kroppen, så kan jeg varmt anbefale Rosmedenes biologi, som er en meget velskredede bog på et gymnasie-niveau, så de fleste burde kunne være med, og alle de her to rapporter og bogen, de kan finde sin på Søndedstyrelsens hjemmeside, inden deres publikationer. Så hvis jeg lyst til at læse mere, så kan jeg varmt anbefale dig at gå ind og finde de her, de ligger til Gratis Download. Og hvis jeg så skal prøve at besvare mit oprennelige spørgsmål, nemlig om, ekstasi kan sige, at være kemisk kærlighed, så må svaret være lidt tvittydigt. Hvis ekstasi er lige med MDMA, og det foregår under kontrolleret forhold i forbindelse med terapi, så kan ekstasi eller MDMA være et meget gravenligt værktøj. Men hvis det er ekstasi i den form, som det findes på gadeplan, hvor du ikke ved, hvad du får, og hvor meget du får af det, så må det sige, så være noget mere tydelsamme fortagende at give sig i kastet med.