 En bedre hjemmepleje og en mere effektiv hjemmepleje. Den bedre og mere effektiv hjemmepleje er resultatet af den her borgmediaskærmen, som er en af de nye, såkaldte telemedicinske løsninger i ældreplejen. Telemedicin dækker over mange nye typer digital understøttet sundhedsyldelser. Og her i Holstebro Kommune har skærmen skabt en ny hverdag for teamleder i hjemmeplejen Kjersen Svensson og hendes kolleger. Lige ned her en puls på 64, og så kan jeg så gå ind og lægge det ind, og så kan vi faktisk sidde sygplejst og læge at snakke om de samme dataer. Borgmediaskærmen bliver fint i brugt af både plejepersonalet og de ældre. Og for Kjersen Svensson og hendes kolleger har skærmen gjort mange arbejdsgange letter og langt mere smidige. Vi går ikke med en hel masse gul lapper, hvor vi skal huske en masse ting, men måske har mere tid til at se borgeren. Det er overhusfirma Sikhøjer, der står bag den software, der ligger på Borgmediaskærmen i Holstebro. Sikhøjer har sit udspræng fra insinuermiljøet på Aarhus Universitet, hvor lektor Stefan Wavner her og hendes kolleger allerede er i gang med at forske i næste generation af sundhedstekologi til fremtidens plejeboliger. Det vi laver er, at vi laver et slags app store, der gør det nemt for personalet og installerer nye apparater. Kodeurner for Stefan Wavner's projekt Kærestår er, at gøre teknologien enkel og simpel for brugerne. I modsætning til i dag skal registreringen af apparater og sundhedsdater, som for eksempel blodtryk, i fremtidens geepærautomatik. Her skal sygplejsten alene pakke apparatet ud over efter hun førte henover vores enhed. Når først blodtryk smål og apparatet er blevet installeret, så er det forholdsvis simpelt at anvende patienten kan i teorien selv sætte blodtryk småleren på, men i det her teltfælde er det så hjemmesbyplejsen, der gør det. Og så alt der skal ske, det er, at man skal trykke på en knapp. Og når der er trygget på den ene knapp, foregår måling og registreringen helt automatisk i Kærestårprogrammet. Stefan Wavner og hendes kolleger ser masser af muligheder. Sengen her er for eksempel ganske udemærket at sove i, men den kan jeg også noget andet. Hvad er det den kan fremtidens hospitalsling? Altså intelligente sengen har jo en af de fantastiske ibole muligheder, at vi kan overfå folk 24 timer i døgnet på de tidspunkter, hvor de sover. Det vil sige, at vi kan se, om der skal ske pludselig væsker og påpner i øjekroppen. Vi kan dermed også reagere, at det kunne skylde til nye suficienter, at nye svigt og hjertesvigt. Og det betyder altså pludselig væsker og påpning over en trafierdag, for eksempel. Så vi står til at handle hurtigt på det og hurtigt for folk på hospitalet. Fremtidens velfærdsteknologi skal altså bl.a. give de ældre større tryghede. Men, som Kirsten Svendsen siger, så er den helt afgørende parameter for succes, at de ældre faktisk er med på teknologien. Jeg vil sige den måde, hvor det vinder input ved de ældre. Det er simpelthen ved, at når pårørende tager initiativer, så lægger nogle billeder ind. Hvor de lige pludselig kan se, at et billede fra en barn og barn, der er på ferie, kan de få billede med det samme. Det bliver trygt på skærmen en gang og uden at skalde mere. Det synes, de er fantastisk. Og så er der virkelig noget at snakke om, når vi andre kommer på besøg.