 Jeg vil den her introduktionsfilm forklare nogen af den idé, der ligger bag det computer at et design, altså hvorledes parmenisk software kan hjælpe en design eller formgivingsproces. Og så vil jeg også vise nogle af de hjemmesider, hvor i der er inspiration og hvor programmet kan hendes, og hvor der er hjælp at hende, hvis man går fast til noget. Men hvis vi starter med at snakke om parmenisk design, så siger vi, vi har en byggegrund her, der opbygget som en S-form, og vi har så de parameter, for eksempel, der hedder sol ind fra syd, vi har vind ind fra venstre en gang, og vi har en udsigt ud over en fjord, hvis vi siger her. Denne her, der skal vi så sige, det har vi en byggegrund, der bestående af forskellige lejligheder, eller bruglige og hårdvag. Og den vil vi gerne have formgivet, ud fra et bæredøgt i princip. Det vil sige, at det nemteste måde, vi vil sige, vi har bare lige bygget grund, og så laver vi den alle sammen helt enig. Hvad vil vi gerne have dem alle sammen? Vi vil gerne lave den på den her kurve, og vi vil gerne have dem alle sammen optimeret i forhold til de her tre parameter. Og hvis vi opskriver de tre parameter, så siger vi sol, vind og udsigt. Og vi sidder og ser på vores lejlighedskloss. Så det er det handler om. Det kan vi sige, hvordan Oledes spiller sol ind på vores kloss, hvordan han spiller vind ind, og hvordan han spiller udsigten ind. Men man kan sige, at alle efter, hvor Oledes vi placerer på den her kurve, så har de her forskellige betydninger. Så hvis vi nu ser på denne her placeren mod syd, ja, men denne her hovedhængen skal måske have færre vinduer mod syd, altså for overpædning, og den skal måske stikke lidt længere ud, altså vi vil sige, at vi får længere lidt. Og den skal måske have lidt indhakt ind, så det kan få udsikten hernede mod vest. Så det vil sige, at vi har par meter her, og så skal vi definere, hvordan og hvordan de skal spille ind på vores byggeri. Og det vil sige, at de ikke har det nemre, det er, at vi steder for, og vi siger, at vi bygger, vi laver alle de her huset fra op af én efter én, og selvfølgelig kører vi dem ned, og vi laver en analys af dem. Så her, der er vores analyse, det er faktisk den, der kommer ind allerede her, og ser hjemme, hvordan Oledes skal vores hus reagere, i forhold til solvind og udsigt, ude fra nogle af de der, ude fra nogle af de formler, vi arbejder med indfraget tektur. Og det vil sige, at når vi først opstiller de her, det vil sige, at vi tegner i huset, vi opstiller blot reglerne på baggrund af, hvad vores forhold, hvad vi ved omkring solvind og udsigt, som er de opstillede parameter, og hvordan Oledes, de så vil have effekt. Så når de definerer, at hjemme sig tegner den selv, og det samme projekt kan man sige, at de ikke giver for sig, at det kopieres til andre placeringer. Så det er sådan set, de definerer reglerne bag byggeriet, vi tegner ikke selve byggeriet, det lader vi sådanne parmetterne sammenspil om. Den anden metode, jeg gerne vil forklare om, det er sådan et parmeterske metode, vi snakker om her, Evolutionære metode. Det vil sige, at i stedet for, at vi sætter parameteren op, så starter vi simpelthen med at sige, at vi sætter vores forskellige hus op. Vi har et lang hus, og vi har et hus med en inhak, og vi har så windows-placeringer, her han har ikke. Så det ene er, at vi tager dem her, og siger, at det er formen, eller det er formene, der skal være, hvilken måde det er, hvor stort det skal være, og det er det pladsering af windows, men selv er vi dem her, dem er vi parser, kaller man det, på for alle mulige forskellige måder, krydsetfærds. Og på den måde, så får vi et mængde af møber, ude fra de af møber, får vi en vædi. Så vi tager vind, og udsigt. Det vil sige i stedet for, at definere, hvordan de skal reagere, men selv er vi den her blokken, selv prøvede sig selv af, og så testes vi op på en overløbseferdi, som hænger sammen med, hvordan der vil lades, så nu vender pilen om, hvordan der vil lades de her reagere, hvordan det vil lades de, at vi kunne passe ind i et scenarie, byggende op af dem her. Det er en omlæggende metode, jeg vil komme ind på, når vi begynder at snakke om, hvordan glasopper kan bruges i hans byprojekt. Første side her, Reimer er bygget op, er simpelthen ikke ret meget mere aktivitur at gøre nu her, det bliver bygget op til at tage en af biler i sin tid, og det er rigtig stærkt, når det kommer til nøbsoverflader, og har problemer, så snart det bliver solidt modulering. Ellers så er det et forholdsvis bildeprogram, og det har rigtig mange relateret plugins, som kan finde på Reimer's resources hjemmeside, og der er mulig rederinger til filmer, alt hvad man har lyst til. Det måske lige være klar, hvad man skal bruge, og jeg vil også komme ind på nogle af de her scener, selvom der har været at investere i, eller været at downloade. En anden hjemmeside er Reimer, der kan man simpelthen bare søge, hvad man har behov for, og at være fra en platform, hvor man bruger til at køre på både Reimer, og Gradshopper, og Reimer plugins, de koster engang med mit, og alle Gradshopper plugin er stor, er faktisk gratis, som det er nu. Så vi kan sidde videre, og begynde at snakke om Gradshopper. Det der specielt ved Gradshopper, det er ikke et firma, der står bag, det er sådan, at det er en enkel person, plugin til Reimer. For det vil sige, det er et gratis program, og der er rigtig meget diskussion, og udvikling inden i det, fordi det er et meget open software. Det vil sige, at hvis vi går ind over diskussion, så kan vi faktisk finde diskussion, på nærmest alle de problemer, vi vil komme ind i, de har rigtig god tutorials, og et galerie. Det jeg lige vil vise, det er også deres galerie, med det inden for arkitekturprojektor, og Gradshopper er blevet benyttet ud fra et parmeliske opstille modeller. Gradshopper er meget mere, end blot arkitektur- og formgivning. Det kan bruges til alle mulige måder, det kan også blive brugt til industrielle sejn, og det kan også blive brugt til produktion. Det vi ser her, det er, hvad der nærmest det kan lukke på, på alle mulige forskellige måder. Det kan jeg selv kunne ind og se på, om der er nogen, som vi finder interesse i, og så er der mange debatter om dem bag efter. Den sidste ting jeg vil vise, det er en anden måde, hvor man kan bruge Gradshopper. Det er igen et plugin, der hedder Firefly. Er det muligt at længe Gradshopper over til en box, der hedder en Arduino Box, som kan styre mekaniske del, og sensordel, så ledes, at man får et samt spildt mellem den fysiske verden, den digitale form, og hvordan du ved, i en film her på nogle af de projekter, hvor det er brugt. Og det vil jeg også komme ind, lige senere, på hvordan at blive stik, og denne lille stik kan bruges. Og jeg har en overliftsnæste gang, der vil jeg komme ind, der vi begynder at arbejde med Gradshopper. Grunden ikke med, hvor jeg begynder en parmenisk modell, men yderne og forskellige komponenter, datastream og hvordan at blive ledes. Indtil videre så er det,