 Så nu har klokken vist passeret 13, så vi sætter gang i oplægget, som skal handle om den sundhedsfaglige kandidatuddannelse. Jeg hedder Lene, jeg er studievejlet på Health Faculty, som er der, hvor den sundhedsfaglige kandidatuddannelse hører til. Så det er derfor, jeg er her og er i gang med at holde det oplæg, og vi fortæller en masse om den uddannelse. Memmar er også Emma, som lige kan præsentere sig selv. Ja, jeg hedder Emma, og jeg læser selv på den sundhedsfaglige kandidatuddannelse. Jeg arbejder i vejledningen sammen med Lene, som studiemedhjælper. Så jeg kan nok også svare på det, der nogle af de studiemæssige spørgsmål, men også måske lidt mere til faglige indhold på uddannelsen eller andre spørgsmål, mens han kunne have specifikt til uddannelsen. Jeg har en dag kun som tandklare. Emma, hun er her både som vejleder, og så har hun også som studerende, og kan svare på alle mulige spørgsmål. Fast vil jeg gerne have jer til lige at overveje, hvorfor er de i alokket ind i dag, og hvad for nogle spørgsmål håber du på at få svare på lige bedre opleget. Så lige om lidt går jeg i gang med det, jeg har forberedt, og fortæller alle de ting, som jeg regner med i gang med. I slutningen kan vi tage spørgsmålene, hvis der er noget, jeg ikke har fået svaret på, og Emma har fået svaret på. Så det er sådan formen, at jeg snakker andet imens, og så tager vi spørgsmål. Emma snakker også. Og vi har tænkt lidt over rækkeflygene også. Så det her er programmet. Først så kommer de på, at vi lige har været igennem, som er velkomstpunktet, hvor man skal prøve, at vi prøver lige at tjekke, at der er lyd på, og at vi har alle sammen, og kan alle høre, og der er ikke nogen, der har skrevet, at de nu kan høre, så vi regner med, at det kører. Så lige om lidt, så kommer jeg i gang med at fortælle lidt om studiers ophygning, og så hvordan er studiet organiseret, og hvad er indholdet. Når vi har at kigge lidt på det, så skal vi snakke om, hvad det er for nogle kompetencer, man vil få ud af, hvis man læser den så nødvendig farvelige kandidat, og hvorfor nogle karriereudsigter har en uddannelse som den. Så kommer vi lige ind på, hvordan man bliver optaget på den her uddannelse. Og så vil Emma lige fortælle lidt om, hvordan det er at være studerende på uddannelsen. Så jeg har også fået det i perspektivet med. Og så er der ret god tid til spørgsmål, til sidst. Når den så nødvendig farvelige kandidat, den har to linjer, man kan vælge med den. Man kan vælge med den her bilteringslinjen eller prioriteringslinjen. Og under set så kan man sige, at formålet med den er, at den studierende kommer til at kunne arbejde forskningsbaseret med at udvikle så nødvendig farvelige praksis. Så det er jo superbrit. Men hvis man tager en uddannelse som den her, så vil man få udbygget både sin sundhedsfarvelig viden, men også sin færdigheder inden for akademisk arbejde med sundhed og sin kompetencer. Og målet er, at man bliver stand til at vare til forskellige udviklingsopgaver og bliver rigtig dygtigt til at arbejde systematisk, og det vi kalder evidensbaseret med beslutningsgrundlaget for at foretage for eksempel prioriteringer inden for sundhedsvæsenet, men også i forhold til rehabiliteringsinsatser. Så ordentlig kan man sige, at det er en meget bred uddannelse, der handler om at blive rigtig stærk i forhold til at have en forståelse for sundhedsfarvelige området, og der vælger man så ind i det efterhånd, som at tage uddannelsen. Man kan både tage rehabiliteringssign, arbejderingssign, som fulltidsuddannelse, hvor man læser en kandidat, der var to år, men man kan også vælge at tage den, som er verveskandidat. Så der er mange malmuligheder. Man skal vælge linje, og man skal også vælge, om man vil læse full tid, eller man vil læse på deltid. Og det fortæller vi mere ongelig om lidt. Prioriteringslinjen, det er sådan den originale sundhedsfarvelige kandidat. Den bliver oprettet i 1970, og på prioriteringslinjen, der arbejder man med forskellige metoder, som bliver anmendt, når man skal lave det, der hedder Health Technology Assessment. Og hvad det, altså jeg er jo ikke selv sundhedsfarvelig kandidat, men jeg har læst mig til, hvad det er. Det er sådan en systematisk videns opsamlingsprocess, altså en process, hvor man evaluerer forskellige sundheds teknologi. Og det er en process, som bruger på tværs, af de forskellige videns og farveområder, som er relevante for sundhedsvæsen. Så det er simpelthen en sådan, en bred metode og process, som skal hjælpe, når man skal prioritere i sundhedsvæsen. Det er jo vildt kåret for det moderne sundhedsvæsen, og det skal fortælles nogle prioriteringer. Og der er hen over tiden, at de forskellige vidensmiljøer, er blevet udviklet denne her måde, at gøre det på. Og det er en super bred process, som mange forskellige aktører spiller ind på. Som studerende på uddannelse, vil man arbejde med nogle forskellige metoder, som hver især spiller ind i hele den der store, overordnede strategiske assessment. Så havedsteknologiassassement, det bruger som et oplag, men så sender til dem, der ender med at skulle tage beslutningerne omkring sundhedsvæsen. Så det, man laver på præsenslinjen, det er, at man studerer, og man forholder sig til, hvad er grundlaget? Altså hvad er grundlaget de her store, komplekse grundlag for overhovedet at foretage prioriteringer i sundhedsvæsenet? Og det er jo den super brede introduktion, den måde, det vil udmøde sig på, selvfølgelig, at man sidder og arbejder med nogle specifikke områder og nogle specifikke metoder, som alle sammen spiller ind i den mere overordnede evalueringsproces. Så har vi også en rehabiliteringslinje, den kom til i 2015. Vi kan jo allesammen godt se, at der er kommet mere fokus på forbyggelser af rehabilitering, både i forskningen og ude i praksis i sundhedsvæsenet. Og det betyder så også, at den forskning, der foregår på de akademiske institutioner, og på udlandelserne, de efterhånden også bliver inddelt i de to spore. Så rehabiliteringslinje den kom til i 2015 og har som sagt fokus på rehabilitering og forbyggelse. Man arbejder stadig metodisk og akademisk, men her er der så et fokus på forbyggende og rehabiliteringene interventioner. Det betyder, at man kommer til at diskutere og anvende forskellige teorier og metoder, både i sådan praktisk og forskningsmæssig sammenhæng, for eksempel med udgangspunkt, den faglige værelse, der kommer med. De studerende, som starter på den sundhedsfaglige kandidat, kan jo have mange forskellige typer af professionsuddannelser, selvom de realiseres alle sammen til sundhedsområdet, Briland-mrådet, men det kan være en del forskellige ting, fysiød til apøter, akotapøter, MS, nemlig hun var tandplejere, for eksempel. Ja, så hele idén er, at man undersøger, hvordan man arbejder med de her meget komplekse interventioner, og dem, som som regel kræver en tværfølge indsats. Jeg håber også, at Emma kan sige noget lidt mere begavde om, til når det bliver hensitun. Fordi det, jeg kan godt sige, det er super overordnet. Men som sagt, en del af det, jeg tager en kandidat uddannelser, er også, at man bygger sig selv ind i det, og traffer nogle valg, som man får lov til at bruge de her meget overordnet teorier og metoder på noget, man kan se en vigtighed i, og nogle cases, som man synes, det kan meningen arbejde med. Hvis du skal kigge lidt mere konkret, på byggestenene i uddannelserne, så det her er nogle casogrammer, og overvarer, at det er for nogle kurser, man kommer igennem, hvis man tager den sunde og svenskelig kandidat uddannelse. Og som I kan se, så er både på vurdering og prioritering og rehabiliteringen forbyggelset, så er første semester faktisk det samme. Så uddannelserne er ikke så forskellige, selvom at de har forskellig fokus, men deler rigtig meget af kurset med sin venner over på den anden linje. Og det første semester, der har man introduktion til sundhedsvindskablig forskning, men har kvalitativ forskning om metode, og man har epidemiologi og biostatistik. Det er sådan den grundpakke, som alle starter med på første semester. Jeg har godt set at komme i et spørgsmål, men jeg vil egentlig bare en af gammel have en screenshot derfor i siden. Nå, okay. Det kan vi godt lide. Okay, det gør vi lige. Ja. Super. Nå, men altså det ideen med at vise, at de her kastogrammer er for at tydeligt gøre, at der er et ret stort overlap med de to uddannelser, men der er selvfølgelig også nogle obligatorske kurser, som giver den der specialisering i den ene eller den anden retning. Og vi kan se på andet, og tredje semester er det, der man så begynder at profilere sig ud i de to linjer. På andet semester, der har man, for eksempel, på privateringslinjen, der har man egentlig hvodering at tiltage i sundhedsvæsen, mens man over på rehabilitering har tværfagligt og tværsektoriel rehabilitering. Ja, man kommer også til at lære en rigtig, mange svære ord, når man læser den her videns. Så det får give et overblik over, hvad man kommer igennem, og så den helt, de helt afgørende forskelle. Fordi som jeg også kan se, så er der faktisk på tredje semester på begge linjerne 15ne i CTS valgfag, hvor man selv bestemmer, var for novellekurs, som man gerne vil have. Og der kan man jo så, hvis man er meget optaget i rehabilitering, så sørg man for, hvilke novellefag, der styrker en endnu mere i den retning. Og om man, hvis man synes man egentlig gerne, vil vide lidt mere om noget vurdering og prioritering i sundhedsvæsen, så kan man egentlig godt skupe sin uddannelse lidt i den retning også. Eller, hvis man har endnu mere specifikke, man gerne vil arbejde med, så kan man prøve at vælge efter det. Og på fire semester, der slutter man af med et speciale, og det er jo egentlig også et meget stort valgfag, kan man kalde det, fordi der bestemmer, man selv, hvad man beskriver om. Så der har man også mulighed for, at få kunne influence på, hvad er det for en faglig profil, man skal komme ud med i systemet. Og så skulle jeg hoste os så meget, det, det er svær ikke så meget godt ved. Nå, man kan se, der er fælles for begge linjer. Det er, at det er den her akademiske overbygning på professionens bachelorn. Dem, der bliver optaget, de kommer med en stærk faglighed fra en professionens bachelor, og de har som regel også en ret stærk, akademisk faglighed. Og det er den, man så bygger videre på. Altså, det er den, der bliver opkalificeret enormt mere. Så, man arbejder med videnskabet, teorier og metode. Det er det, man gør på universitetet. Det, det kan man sige, det er grundstanden i det akademiske arbejde. Man arbejder tværfagligt. Man kommer til at møde nogle andre fagligheder, end den, man lige præcis selv kommer fra. Men man har også god mulighed for at inddrave sit eget fag, hvis man gerne vil det. Og hele ideen er, man bliver trænet i at styre forskellige udviklings- og forskningsprojektere og prøve at tænke lidt på tværs af faggrænserne og forholde sig til sundhedssektoren sammen mere præciset. Ja, så man bliver trænet i akademisk praksis, men man går ligesom væk fra sin fagpraksis, hvis man kan sige det samme. Så det er en, det er en meget, det er jo en meget teoretisk uddannelse. Det er det, der kender sig en ankendelig uddannelse. At det er, at det er en uddannelser, der retter sig mod forskning. Og det man også kan sige, det er, at dem, der underviser på universitetet, de er aktive forskere selv. Det er en del af fundamentet for de universitetsuddanserne. Det er, at dem, der underviser de forskere selv, så man får mulighed for at komme tæt på den forskning, der er aktuelle lige nu og undervisning bygger på det nyeste forskning inden for området, som de forskere selv sidder op og skriftigere sammen. Man kan jo velge, som vi nævnte, at tage uddansen som er værdskandidat. Og det er en samme uddannelse, men man deler den ud på længere tid. Så i stedet for at det tager to år, så tager den fire år, hvor man læser på tilsiden. Og kravet for at få lov til at gøre det på denne måde, det er, at man har noget relevant, sundhedsfagligt beskriftdilse ved siden af. Altså man skal beholde sit arbejde simpelthen imens, men man kan gå ned på 25 timer om ugen. Og så står der de på en åretsnorm, og det betyder, at det skal være gennemsnit på et år. Hvis man regner ud på et år, hvor meget man har arbejdet, så skal det svare til 25 om ugen. Og det betyder også, at man får løn for sit arbejde, og man ikke er suberettet. Man er kun suberettet, hvis man læser på fuldstid. Så indholder det samme som fuldstid studiet. Man får den samme titel. Og der er også de samme adgangskrav, som der er til den to år i kandidatdannelse. Og det her er egentlig de samme kasser som før, men nu kan I se, hvordan det ser ud, når man tager uddannelsen som en værs-kandidat. Ja, det er ligesom fordelt ud på dobbelsermange semester. Men I også kan se, at hvis man tager uddannelsen som en fuldstidskandidat, så har man tre kurser på et semester, og det går ikke op, når man skal dele det hen på to semester. Så det vil i praktisk værelsen, at man har to kurser i en semester, og så to kurser igen, så arbejdsbelastningen vil variere semesteren imellem. Og det er blandt andet derfor, man også opregner at være osarbejdet på en årsnorm, så kan man arbejde lidt mere i de semester, hvor man kun har et kursus, og lidt mindre måske i de semester, hvor man har to kurser. Men altså det er op til den ene, at planlægge helt ned i praksis, hvordan man gør det. Og det gælder at få begge linjer, det er det samme principp, simpelthen. Men det er selvfølgelig vigtigt at sige, at alle ender med kandidatgraden, uanset om man er fulltids eller er værdskandidat, og honet kom til at skrive APN, eller NSID, det beklager, det er simpelthen fejl. Altså på enten af selvfølgelig uanset, om man vil have prioritering eller rehabilitering, så ender man med en kandidatgrad på lige linje med dem, der har taget en fulltidskandidat. Nå Nu skal vi til at snakke lidt om det med Hvad vil du så sige, hvis man får den der kandidatgrad? Hvad skal det inden med? Det er, når jeg taler med folk, som er interesseret i en sundhedsminskabel kandiduddannelse, så er det top 3 overspørgsmålet. Hvad bliver man bag efter? Og det vil jeg gerne på at svare på, men jeg tror, der er mange, der tænker, at de har brug for, så er det en række forskellige eksempler på, hvad nogen er blevet. Efterfølgelig, hvad de har fået for et job. Og så skal man bare vælge et af dem. Og så kører det derfra, og så er det det, man bliver. Og så er det ikke med akademisk uddannelse som den her. Hvis man tager en professions batiller, så er der på forhånd et job i sidste ende, men uddannes så ind i et ret bestemt job. Og det kan være dejligt. Men så er det ikke med en akademisk uddannelse. Der får man nogle forskellige færdigheder. Man får nogle kompetencer, og man får noget viden, som man bliver uddannet. Men man får ikke på samme måde serveret præcis, hvordan man skal bruge det på den anden ende. Det er lidt mere noget med, hvorfor nogle opgaver er man i stand til at løse på den anden side. Så på den måde har man altså, man har et ret stort ansvar som studerende på, når man tager en kandidatudans, som handler om at sikre, at man får sat sin kompetencer i spil på den anden side, og man får et job, hvor man får mulighed for at bruge de kompetencer. Og man selv også er med til at skabe et job, der giver mulighed for, at man for eksempel løser nogle udviklingsprojektor eller løser nogle undervisningsopgaver. For det som vi kan se her, er der en lille tekst, som jeg har klippet ud af studioordningen. Jeg har en studioordning, det er en beskrivelse af, hvad uddannelsen er for noget, hvad den går ud på, og hvorfor nogle kurser den indeholder. Og en studioordning starter altid med en formålspakker. Så det, den jeg har klippet ud af studioordningen her, det er, hvad er formålet overhovedet med den sundhedsfaglige kandidat? Hvorfor skal vi have det? Og nu læser vi lige op. Den sundhedsfaglige kandidatudans har som formål at kvalificere den studierende til INK og forskningsopgaver og for at tage udviklings- og undervisningsopgaver i den private og i den offentlige sikter. Med baggrund i tværfaglige sundhedsfaglige forskningsaktiviteter primært baseret på kvandistitiv forskningsmetoder. Mere specifikt skal den sundhedsfaglige kandidatudans føre til, at studierende kan arbejde forskningsbaseret med udvikling af sundhedsfaglige praksis. Det går op, at det ikke lyder sådan helt vildt specifikt for jer. Men I skal også vide, at hvis I vælger at tage uddansen, så vil det her gå fra at være måske lidt abstrakt og blive mere konkret efterhånden som I lærer os faglighed at kende. Og når I arbejder med stoffet, så er I jo faktisk i gang med arbejdeforskningsbaseret. Så det er det, der menes. Altså man forholder sig til nogle problemstillinger, man har opdaget ude i fælden. Og så kan man måske godt løse de problemstillinger, og det er sådan nogle bestemte teorier, nogle bestemte metoder, og det er med at arbejde i evidensbaseret. Det er det, som I bliver styrket i, så I kan komme, hvad kan man sige, tilbage til nogle problemstillinger og arbejde med dem på et akademisk niveau. Så kan de datorne forventes, at kunne arbejde i en forbuddel i den offentlige sektor, og med et særligt fokus på tørrefaglige samarbejde, og bruge inddravelse herunder i entreprenentere og innovativt sundhedsrelateret projekter. Så er der både lagt op til, at man kan måske vente ibage til den offentlige sektor, arbejde på sygehuset, og den slags. Men der er også det, som lagt op til, at hvis det er det, man vil, så kan man blive inspireret til at bruge nogle de her ting til, måske selv at blive værksætter, eller blive konsulent eller arbejde i det prøvende måde. Den sundhedsfaglige uddannelse kvalificerer det sundhedsstudierne til at indgå i karriereforløb, som underviser ved professionens batterieluddannelse og til videre uddannelse, for eksempel en periodiv uddannelse. Ja, så når man læser en kandidatuddannelse sammen med en i princippet kvalificeret til at blive optaget på en periodiv uddannelse hvis det er det, man ønsker så. Og man bliver også kvalificeret til at undervise på professionens batterieluddannelse hvor I selv har læst for. Vi går lige lidt i studieordningen fordi der står ret mange gode ting i studieordningen, men det kan være lidt svært at sidde med selv, så det er derfor jeg som gennemgår det sammen med det som hvis i gennemførenden sundhedsfaglige kandidatuddannelse så vil jeg få en masse videre. Og det har man prøvet at beskrive i studieordningen hvad det er mening man skal vide når man er færdigst med hende med uddannelsen. Man skal være i stand til at kunne identifisere relevante sundhedsvindskabige problemstillinger ud for givende sundhedsmæssigt problemfilter. Altså man skal kunne se man skal ikke bare kunne have en fornemmelsag der er noget der ikke fungerer, man skal faktisk være i stand til at identifisere rim ret præcist hvad er det for en problemstilling vi står med her. Man skal også være i stand til at søge og udvælge relevant litteratur. Altså man skal kunne have evner til at finde det litteratur der kan hjælpe en hider og til at samle data materiale med sådan at belyse problemet og dokumentere problemets relevans altså kunne forklare hvorfor det er vigtigt at beskæftige sig med. Og så bliver man også i stand til at forklare at anvende centrale begrebere metoder Det betyder altså man kender de der fælles begrebere som eksisterer i det sundhedsfaglige miljø Man forstår dem godt nok til at man kan bruge dem til at belyse forskellige problemstillinger og man kender metoderne godt nok til hvordan hun ser ved det her problem. Man får også nogle færdigheder hvis man gennemfører den sundhedsfaglige kandidat og det relaterer sig rigtig meget til den hvide man har opbygget. Man bliver i stand til ikke bare at kunne identificere problemet, man bliver også i stand til at formulere det og på den måde arbejde videre med det hvad er det for et problem vi står over for her. Man kan argumentere for hvorfor nogle teorier og hvorfor et forskningsdesign der vil kunne hjælpe, når man skal løse og analysere data. Der er et ret stor væk på statistiske færdigheder i den her uddannelse. Det kan være Emma også kan sige lidt om lidt. Man bliver rigtig god til at også at evaluere og kunne lave en analys af en eller anden givendklivisk praxis og blive i stand til at lave en plan for at der er nogle andre løsningsmodeller der kunne være bedre. Man bliver i stand til at evaluere, hvordan det så går med at implementere den og den insats. Nu kunne jeg lave det herom, hvordan gik det, hvorfor en konsekvenser havde de. Nog mere i forlængelse så kommer man også ud på den anden side med nogle bestemte kompetencer. Man bliver træmet i at arbejde med brugereindravelse. Det er jo ret moderne. Mange sidder, at man er i stand til det og kunne få brugere input og kunne behandle brugernes at kunne tage brugernes perspektiv både i forhold til kommunikation og alt mulig andet sammenhæng. Man bliver i stand til at samarbejde med forskellige faggrupper inden for sundhedsvæsenet. Man bliver også rigtig god til at anbinde en algoritmisk tanke i gang. Nu er vi tilbage til det der komplekse problemstillinger. Man bliver god til at forholde sig til krentistitiv data. Det er også mening, at man på den anden side skal være i stand til selv altså selvstændigt at kunne sætte gang altså tage initiativ til nogle insatser. Altså gennemføre nogle insatser på baggrund af den vide, man har og på baggrund af et bestemt projekt, man kan sætte i gang. Og endelig den taler lige til, hvis man gerne vil gå undervisningsvejen. Når man har en sundhedsvejelkandidat, så er man i stand til at vejlede for eksempel battle-upgaver og andre projekt-upgaver ved de professionels battle-updanserne. Så fordi man har fået en metode med sig ballast, en videns ballast, nogle kompetencer, så vil man faktisk være på et niveau, for man kan sige om jeg kan gå et vejlede battle-upgaver på professionels battle-updanserne. Altså som jeg nævnt tidligere altså så er der mange der kommer til mig og bare stiller det her spørgsmål. Hvad kan man bruge det til? Og det er et fuldstændigt legitimt spørgsmål der formange det supervægtigt at de kan bruge uddansen til et eller andet bestemt. Men det er der med at få en masse eksempel og det er bare ikke det sjældent særlig relevant. Fordi som jeg også prøvede at forklare tidligere uddansen, den uddanner dig. Men den sørger ikke for at du får brug til du lærer. Altså man kan sige, der findes nogle gode karrierebeskrivelser på hjemmesiden som I kan kunne energiere på bag efter det her. Men det er jo nogle eksempler og det er jo sjældent at det er relevant lige præcis for dig, der sidder og kigger på det. Fordi det er jo sikker, at det er det du vil bruge uddansen til. Så mit postulat det er, at det er rigtige spørgsmål. Hvad kan man bruge uddansen til? Det spørgsmål, der er meget mere meningsfullt det er, man spørger. Hvordan finder jeg ud af, hvad jeg ikke vil bruge uddansen til? Og det er et supersværre spørgsmål. Og jeg har altså en måde at gøre det på. En måde at finde ud af, hvad man gerne vil bruge uddansen til, det er ved at tage uddansen. Altså man kan tage uddansen for at finde ud af hvad man kan bruge uddansen til. Det lyder måske sådan lidt omvendt. Men det er meget svært, det er svært at overhovede at hvor stor forskel det gør at komme i dybden med den farvelighed. Man kommer til at forstå sin farvelighed indenfra på en helt anden måde og man vil efterhånden lære at se hvad kan jeg overhovede bruge den her uddanset til? Og det her billede jeg har valgt, det skulle sådan illustrere en specifik vej gennem uddansen. For der findes for hver enkel studerende hver enkel studerende har ligesom deres egen vej gennem uddansen. Hvor man ender hende det kommer ind på alt de valg man traffer undervejs uddansen, og hvor uddansen bringer ind hen. Så hvis nu vi forestiller os af ham her, han skal til at starte på den to andet farvelige kandidat. I her første stopp på Stien, der har han en kursus i det der biostatistik og han regnede med, det ville være helt vildt kedeligt. Men så viste så, at han synes vejst det var helt vildt spændende og han blev helt vild med det at tænke, nej, det skal jeg have meget mere statistik. Så der åbner der sig ligesom en vej gennem uddansen, som han ikke havde set inden han var startet og som han ikke kunne have forudset heller. Og her over lidt længere nede i Stien, der møder han bare en vildt inspirerende undervisa, en forsker som er superdygtig til sit felt, og som bare har en kæmpe karisma og bare formål gør alting vildt spændende og fordravede de studerende ind i sin verden, når man får lyst til at arbejde med de felt altid. Så kommer vi lidt længere hen, og her der skriver han en opgave og fordybet sig helt vildt meget i det og regner med det ville være vildt spændende, men det var bare mega, mega kedeligt. Og han opdagede, at han skulle aldrig nogensinde arbejde med det igen. Og så kan man tænke nok, det var spillet tid, men det var det ikke, fordi han fandt ud af, ok, den her box, den lukker vi igen, så kan jeg ligesom, det er også en del af udlukket, som jeg tog den, den behøver ikke at tænke her på. Det er ikke det, jeg skal bruge en uddanset til. Så lidt længere hen, der skriver han en ny opgave, og han blev vildt inspireret, og han synes, det var lige det her, guden lige pludselig begynder at tænke Bobby en højere enhed, og nogle af de der metoder fra første semester lige pludselig gør det en kæmpe forskel, når han skal undersøge lige præcis det her emne. Og den røde tråd begynder at tegne sig. Og han beslutter sig for at blive endodøgtere til lige præcis det emne, så derfor skriver han også sit speciale om at have fundet sin vej kæmpe uddansen. Og pointen er selvfølgelig, at han kunne ikke have planlagt det her, fordi han lærer så mange ting i løbet af uddansen, som førte ham i en bestemt vej, og han traf nogle forskellige valg, som efterhånd tager en udstigning for ham. Så man kan ikke rigtig løbe fra det der lidt store ansvar, der handler om, at man i løbet af uddansen, bliver udsat for nogle ting, der kommer til at have formet vejen. Men forsov også godt behovedet for at have nogle, hvad kan man sige, nogle eksempler, og nogle forbilder, eller måske endda nogle rollemodeller. Så et forsag kan være, simpelthen at gå i gang med at prøve at finde nogle eksempler selv. Jeg har ikke ligesom liggende i skuffen en lang liste med, hvad folk er blevet. Man er ikke forpligtet på at sende tilbage til studievejledningen, hvad man endt med at få et job. Der er nogle undersøgelser, men jeg har ikke lige en liste lige nu. Men I kan selv prøve at undersøge det. Prøve at søge, for eksempel på LinkedIn, hvem har en sundhedsfolkende kandidatuddannelse og hvad laver de. Hvis jeg mod på det, så tager kontakt og prøver at høre, om dit job lyder bare helt vildt spændende, hvordan er du endt der. Og tænk på det som en måde at søge inspiration på. Fordi det kan også være noget af det, der åbner vej for en, når man får nogle konkrete eksempler. De fleste vil jo elske at fortælle om alt det, de har åbnet. Man kan ikke bare bange for lige at skrive en besked. Folk bliver som regel meget smid. Og man kan gøre det sammen på jobnet. Der kan man jo se nogle job-upslag, simpelthen, hvor der er som regel bullet points. Der handler om, hvad det er for en opgave, du skal løse. Det er lige præcis denne her. Er der nogen, der søger aktivt søger en sundhedsfolkende kandidat, så kan man se, at hvis jeg tog uddannelsen, så vil jeg søge det her job. Er det noget for mig? Og på den måde kan det vise lidt mere konkret. Og her i hænden mod slutning, så vil jeg også bare lige sige, at for mange er det supervigtigt, at der er et rimelig klart mål på den anden side uddannelsen. Men det behøver ikke at være sådan. Altså der er jo også nogle, der læser videre andre grunden. Måske har man brug for, at der skal ske noget nyt. Måske vil man bare gerne dygtig gøre sig. Altså måske har man lyst til at læse videre. Og har lyst til, at bare synes det akademisk er fedt. Og synes at forskningen er spændende. Og så vil man bare gerne beskæftes i samme af det. Så det kan jeg være en de så god grunden til at læse videre. Nå, måske vi til noget lidt mere konkret, som handler om, hvordan kommer man ind på uddansen. Og adgangskravene, det er, at man skal have en sådeles farvelig profession, special og uddannelse. Alternativt, så kan det være, at man har en sådeles farvelig mellemlang. Hvorfor? Nej, men lidt. Hvis man har, når jeg det, når jeg det, fordi det er den mellemlang videre grund uddannelse, det er den gamle, inden det bliver til professionens bachelor. Men så har man, hvis man så har suppleret med 15 næste tæs fra en sundhedsfolk, diplomuddannelse, eller en, eller har taget, måske som, hvad kan man sige, enkelfastuddannelse fra en sundhedsminskab i bachelordannelse, har taget 15 næste tæs, så kan det også til samme givet i gang. Og endelig kan man også blive optaget, hvis man har en bachelor i medicin eller utontologi. Og hvis man så ikke har lige præcis det her, men har noget andet, og det minder om, så kan man stadig prøve at søge. Og hvis uddannelsen moderer, at man har et kvalificeret, så kan man også blive optaget på baggrund af nogle andre kvalifikationer. Så der er ligesom en åbning der. Men man skal lige prøve, altså man skal lige prøve at se, prøve at kigge på en sundhedsfolk i professionens bachelordannelse, og prøve at se, har jeg noget, der minder om det? Man skal være sådan i nærheden, for at kunne få lov at komme ind. Og hvis I har ekstra spørgsmål lige til det her med optagelsen, så vil jeg anbefale dig at kontakte optagelsesvejledningen. Jeg sender nogle links ud i channen her, inden vi slutter. Hvis der er flere, der søger en, der pladser til, så går man i gang med at prioritere. Og der er nogle faste prioriteringskriterier, som man vælger efter. Hvis man prioriterer dem, som har noget praksisaffaring, og det er fordi, man vil gerne skabe den der sammenhæng mellem teori og praksis, altså det er den, man gerne vil opdyrke. Så man vil prioritere de nogle ansøger, der har mindst toårs praksisaffaring. Hvis man så har vildt mange, der har toårs praksisaffaring, så går man videre til næste kriterie, som handler om, man prioriterer dem, og så går man videre til, hvis der er nogle, der er dem, der også har engelsk b. Endelig kan man gå videre til, hvis man har noget videnskablig erfaring, og egentlig en eller anden art måske har været med til at skrive nogle artikler. Og til aller eller sidst, så går man videre til, når man kan til at give en snit. Ja. Og der optages ordeligt omkring 30 studerende, som bliver fordelt på linjerne, og der er kun studiestart i september. for at få noget mere information. Og der kommer det informationsmøde i januar. Det ligger ikke helt fast i, hvad tidspunktet bliver, men den siden bliver opdateret i starten af januar. Og nu tror jeg, det er tid til, at vi lige hører lidt om, hvordan er det så overhovedet at læse den uddannelse? Så, har du lyst til at sige noget, Emma? Ja, det vil jeg gerne. Ja. Jeg er Emma, og jeg er uddannelet tandplejere. Og jeg læser på den spøndagsfagelige kandidatet-danser. Jeg læser på fredjesemester. Så jeg har været gang i lidt over et års tid nu. Jeg læser på forbyggelses. Om du tror, du skal kigge kære over her? Nej, så kan I få lov at se mig her også. Ja, jeg læser på forbyggelses og rehabiliteringslinjen. Så, jeg kender ikke så vildt meget til på rehabiliteringslinjen, men en lille smule gør det. Jeg havde en følsag, der jeg var færdig som tandplejere, at der var noget, jeg manglede. Der var et eller andet, som ikke var helt færdiget i nu. Så jeg savnede lidt at få svar på, hvorfor er det, vi gør, som vi gør? Er der nogle ting, som vi kan optimere og gøre bedre? Jeg synes meget igen, det arbejde, man lavede, og de opgør, man skrev, at jeg var lidt undrende over, hvorfor, er det den her tilgang, eller hvis det her ikke fungerer, hvorfor har man så ikke lavet det om? Og som jeg kunne se på uddanserne, når de oprettede, så er det jo forholdsvis nye, specielt forbyggelses og rehabiliteringslinjen. Og min tanke var, noget manglerne viden på området, og derfor tænker jeg også, at de særle relevante de her uddanser. Så jeg vil gerne have svar på nogle af de spørgsmål, jeg havde. Jeg hørte også en studerende sige på et tidspunkt, at det, at han havde læst videre, gav han mulighed for at forstå hans faglige storsted. Og det synes jeg egentlig, det var en rigtig fin formulering i forhold til at koble ens professionsbatchler med den her akademisk overbyggning. Ja, det er jo lidt en anden måde at gå i skole på, når man kommer fra sin professionsbatchler, og lige pludselig skal læse på en kandidat. Så der er selvfølgelig også nogle ting uddansen der er svært. Jeg tænker, det afhænger meget fra den enkelte, hvordan de så, de har en tilgang til forskellige fag. Jeg synes, det med biostatistik og statistik var svært. Nu er jeg også lige startet på studiemiddelsen en corona. Vi har været, så det gjorde det nok heller ikke nemmere. Men jeg synes, det var svært. Jeg kommer med en barfund, som med mellem TIGB. Og det kan sagtens lade sig gøre, sagtens fint, man behovedet heller ikke har haft det på b-niveau. Men det var svært. Men det gode er så også, det til sidst skal i en landform for at have oplevelse. Det gjorde det muligt at forstå mange af de tekster, vi læst, og forstå mange af de sammenhænger, vi blev præsenterede for. Så jeg vil sige, selvom det var svært, så er det gode uddansen egentlig, at man har rigtig mange at have oplevelser. Også fordi man beskæftes med et helt semestem, så har man mulighed for at dykne i nogle forskellige emner, og områder, så er det svært. Men det gode på uddansen er også, at man bliver godt klædt på til at bruge de her statistiske metoder. Der er også nogle, der er supertjekket og bare har styr på det fra start af. Men jeg vil sige, at det man har oplevelsen er virkelig noget, at det bruger uddansen. Samtidig så har man en mulighed for at lave en bred profil og linde for at klare nogle af de forskellige kompetencer, som man kan få, når man er færdig med kandidat uddansen. Og det kan jeg egentlig meget godt lide. Både fordi jeg starter med at sikre på, jeg skal have en kvalitativ vej, jeg skal arbejde, et tværfavligt samarbejde, og jeg skal bare ud og se, hvordan man arbejder på tværse sektorer, og optimere de forløb. Men samtidig så fandt jeg også ud af, at der var mange andre områder, der interesserede mig. Og derfor satte rater man ikke at låse mere fast, end at man først senere på uddansen kan vælge i valgfag, eller skrive et specielt om et bestemt emne, så man bliver presenteret for rigtig mange interessante emner, både de undervisere og forskere, man bliver presenteret for, og man ikke nødvendigvis låst fast. Jeg havde også en idé om, at jeg ville undervise på et tidspunkt, og der igen, det er jo god mening, at man kan få lov til at få sådan et undervisere profil. Det har man bare automatisk i forhold til, at man får sin kandidat grad, men man kan også vælge valgfag, der styrker ens kompetencer i forhold til at skulle planlægge et undervisningsforløb. Så den har både mulighed for at give en bred profil, men hvor man også så lidt kan specialisere sig inden for forskellige områder man finder interessant. Nu er jeg ude der er noget tandplejer, så jeg har både mulighed for at brede den ud og sige, det skal ikke handle om tænder, men jeg har samtidig også mulighed for at dykke virkelig dygt ned i hvad der røjer sig på det område, og det synes jeg er ret fedt, at man kan gøre det undervejs. Så de har styr og veje, som lene presenterer, og jeg forsyner, at jeg er meget af det, jeg kan genkende fra mig selv, fordi jeg var sikker på, at jeg skal høre ham, men jeg har også mulighed for at gå andre veje, og jeg behøver ikke beslutme fra første dag. En god ting er nok at finde ud af, at det er prioritering, eller forvildelse og rehabilitering, jeg gerne vil læse, men fælles for dem er, at de følger mange af de samme kurser, og man kan risikere at have valgt valgfag med dem fra prioriteringslinje, så mere kritisk forskellige er, at de heller ikke de to linjer. Men hvis man ved, at man gerne vil arbejde med sådan nogle enkelt teknologier, så skal man selvfølgelig gå prioriteringsvejner, er man fys, og virkelig brænder for forbyggelse hjem, så skal man vælge den linje, men man skal lige gøre sig op med sig selv, hvad man gerne vil som hovedmål, og så kan de der små ting, komme under vejs. Det er jo en god råd, synes jeg. Skal vi køre, om der er nogle spørgsmål? Tænker jeg. I har jo mulighed for at stille spørgsmål i chatten, så nu skal I bare føre den af, hvis I har noget. Emma, med det spørgsmål om, du var ude at arbejde som templar, inden du startede for kandidaten, og tager du den som to eller fire år i uddannelse? Jeg nåede ikke at arbejde to år, inden jeg startede på kandidaten. Jeg blev færdig i 19, og startede på kandidaten sommer 20-20. Jeg valgte simpelthen, at læse den som en fulltidsstudierende, så det tager mig to år, og bliver færdig mere. Jeg har den praktiske erfaring fra hver klinik, og det klinik, man er blevet presenteret for på grunduddannelsen. Og med det spørgsmål om, du har mest gruppearbejde, eller om det er mig selvstændig? Der er meget litteratur, man skal læse som man typisk læser, individuelt selvstændigt, men hovedvægten af fagene har vigtet gruppearbejde. Det er selvfølgelig også, fordi uddannelserne skal kunne det med den tværfagelige insats, og derfor er det også vigtigt, at kunne spare og kommunikere, og gå i dialog med ens medstudierende. Men, det færdigste fag, der ikke indeholder gruppearbejde. Hvordan man så vil tilrettele gruppearbejde, så må man jo tage med sin gruppe, den planer man heldigvis selv. Så det afhænder lidt af, når man vil i den gruppearbejde. Men der er meget grupparbejde. Månes for, om den her kandidat er svær, at komme ind på en kandidat, sygplejerne har på fornemmelse, flere søger ind på denne. Det er det, som man kan ikke svar helt endeligt på det, fordi, det er rigtig, at der er en mere ansøgerfælde til den her uddannelse. For på kandidatens sygplejerne, det er ligesom det, der er lagt op til. Så det er godt, at der er et større ansøgerfældt. Det er ikke mit indtryk, at den er svær, at komme ind på, faktisk. Jeg tror, at alle er blevet til de sidste 2-3 år. Ja, det tror jeg faktisk også. Som jeg lige kan huske, at jeg tager det på. Man skal jo vælge den, man gerne vil. Ja, det er nok vigtigt, men... Der er jo flere lov i pulgen. Ja. Flere kandidater på en gang, og så se, hvadfor nemlig man bliver optaget på. Men i de sidste 3 år er alle kvalificerede ansøger blevet optaget. Det er vigtigt, selvfølgelig, at sige, at man kan godt vælge at søge flere. Jeg tror, man kan søge op til 8, faktisk. Nå. Hvordan er arbejdsmulighederne interaktionale? Pænker på, om denne kan bruges i andre lande. Altså, det går ude fra, fordi den er på den niveau den er. Men det er meget svært, og det er meget svært at svare på. Det må komme man på et forsøg. Altså... Jeg tænker, at mange af de metoder, og forskningsmæssige metoder, og tilgange, lige bliver skolelige, selvfølgelig når man bruger internationalt. Så vil man gerne andre steder, hen og forske. Så er man jo kvalificeret til det, at skrive forskningsartikler. Man kan godt, for eksempel, at søgen bliver det i Danmark. Det vil man jo være kvalificeret til. Danmark som uddannelsesland, er jo ret højt. Vællandsigt, kan man sige. Hvordan er studielivet, om den tager du med? Når jeg har startet lige under corona, så er de første to semester, havde jeg faktisk primært derhjemme. Mit indtryk er, at folk er meget engageret. Viltig gerne. Det er, at der er grove arbejde. Facilitere jo også, at man har mulighed for at snakke og spare med andre. Og fordi man kommer for forskellige baggrunden, så er der bare altid et eller andet at tale om. Og fordi uddannelsen ikke er større, det er ikke fordi folk kommer fra den samme bachelor, og skal læse på en naturlig overbygd, en kandidat, så er vi så relativt få, at man kender lidt alle på hele overgang. Og det kan egentlig meget godt lide. Også, at man har faget på krydset slag, så hinanden gør også, at der er en landsrykket i, når man møder indtil en forlæsning, at der altid er et velkendte ansigt. Mit indtryk er, at det sådan er specielt den overgang, der lige har startet her i sommeren, så de har sådan et meget som godt, sjovt, fiskligt miljø. Det er selvfølgelig noget andet, at læse en kandidat, og specielt sådan en chipkandidat her, fordi der kan folk have alt fra 0 til 10 barn, og nogen har noget regift 0 til 2 gange. Så det er meget forskelligt, men et sådan voksent modendt et togende til hinanden. Ja, ja. Ringelig stor allersredning også. Ja. Er der mulighed for udveksling? Altså det kan man svare kort på og langt på, altså fordi der er i principiet altid mulighed for udveksling, eller udlandsoppål, der er altså mulighed for udlandsoppål. Hvis man finder et sted at tage hen, hvor man kan få nogle kurser der kan blive godkendt hjemme, så kan man komme på udveksling. Så der er en masse visser i det, men hvis al det går op hjem, så kan man godt. Altså jeg vil sige, at det er noget, altså uddannelse er ret kort, og det kan godt tage lidt lang tid at planlægge udveksling. Så er det noget med, at hvis man ved, man rigtig gerne vil, så kom vi i gang en god tid til kontakt til studievallet. Ja. Hvor stor en læsebyr er der? Ja. Der er meget at læse. Og når jeg siger meget at læse, så tænker jeg i forhold til ens grunduddannelse, instruksionsbatchler. Der er færre underlistningstimer, og det kan være til, men derimod er der så mere læsesstof. Jeg synes egentlig, læsebyrten er passende i forhold til, at man kan nå det hele. Folk vil have et skel i læsesstier, og strategier, og prioriteringer. Men det er ikke sådan, at der bare bliver smitten en masse literatur af sted, som ikke er meningen typisk, så er det noget, der bliver brugt i undervisning, eller teoretisk og en klog på, eller sådan, og nu forstår jeg bedre min forlæsning. Så jeg tror, at hvis man også kan prioritere sin tid, kan være studerende, så tror jeg, at man ikke vil opdage det, som så tjomt. Læringskurven, den er stil første semester, så der bliver man nok vejlig frustreret over at ikke have fundet en strategi måske fra første dag. Ja. Og det er jo også noget, altså hvis man oplever en rå start, så er det jo også noget, som vi kan studie vejledningen vil sige. Altså, det er noget, vi gerne vil hjælpe med i hvert fald. Hvor meget fremmede kan man rejne med at uddannelse en pendlervendelig? Altså, hvis man tager den på full tid, og man har tre kurs om ugen, så kan man rejne med, så har man nok også tre forelæsninger om ugen. Og de som regel på hver spred på tre dage. Så på dem måske vil det være tre fremmede dage. Og oftest er der også i forlængelse forelæsning med hold undervisning. Så man vil nok have to læsetage og tre fremmede dage. Så det kan man på, om man synes det er pendlervendeligt. Der er nogen, der pendler. Ja. Der er folk fra Kolding, og fra Ishavn, og Købenmuld. Jeg tror også, der er en forhold til bro i et eller andet sted. Så det gode er, timerne ligger sammen, når man så faktisk er der. Så er der selvfølgelig nogen dage, der er længere end andre. Og i nogen periode prøvede til, så er der nogen, der skal pendle. De ikke skal op så tidligt. Det vil altid vækse fra semester til semester. Det vækster nemlig, fordi der er så mange typer af studerende på uden dansen. Så det vil nok varieret lidt fri. Så er der nogen, der får det godt nogen gange, og så er der nogen, der får det godt nogen. Så er der mange, som falder fra. Der er faktisk, der er et ret stort frafald især mellem optagelse og studiestat. Så der bliver altså optaget en del ekstra. Fordi man kan se, der er faktisk en del af falder, som slet ikke når at starte. Det er mit indtryk, at der er slet ikke et så stort frafald, efter folk kommer og starter på selv uden dansen. Men der skal et eller andet hende over sommerferien, hvor folk finder noget af, at de vil heller arbejde, eller det var ikke det, at lide. Så på dem har det ikke så stor betydning, for dem som rent var i starter, fordi man ser jo ikke dem, som aldrig kom. Kan I se noget mere om svaretest graden af biostatistik? Ja. Jeg tror, at kunden selv, at man kan finde det svært, og jeg har også hvert det svært. Det er fordi, at sidst jeg havde matematik, det var tilbage i 2013. Og for nogen, der er det jo endnu længere tilbage. Så jeg tror, at det er fordi, at den der logik i matematikken, den er gennem lidt væk. Jeg vil så sige, at der er rigtig god hjælperhend, både i forlæsningerne og i holdtimerne. Og holdtimerne er der også en ekstra underviser på, som man har mulighed for at få ekstra hjælp. Og det er også, at man arbejder i sine grupper. Det er noget, der fylder en del. Det fylder en del på første semester, også fordi der er også en tendens til, at der måske bliver sådan lidt ansvendt stemning omkring det kursus. Men langt langt i fejst, det kommer igennem. Altså der er jo nogen, som ikke er til det der statistik. Og som bare ikke lige har det der mindset. Og der er mange af dem, der må klare sig med et totalt. Men altså så er den jo også ligesom gennem. Så det er også noget med, man kan så ud i det, have mod på det. Hvis man finder ud af, okay, det er ikke lige mig. Jeg skal ikke, det er ikke den her, det er ikke den specialisering, jeg skal have. Så kan man, så må man prøve at vælge sådan lidt nogen andre ting fra snaduddannelsen. Men det er en frekære folk, faktisk det lavede for, det er nogen dygtige underviser. Det er en syg dygtige underviser. Så jeg tror, det kommer som et chok, fordi man ikke lige er klar på det med matematik, og at det lægger langt ræk. Men jeg synes ikke, det er sådan et frit fald, kursus. Jeg synes virkelig, man bliver jobbet godt. Ja. Så er der spørgsmål om arbejdsmål og hvor oftere man møder på skolen, men det synes jeg egentlig, vi har været inde på, hvordan foregår eg samlerne skrift. Jeg sender lige et link, ude i chatten, hvor der blandt andet er link til kursuskataloget. Fordi de, de der kurser, som jeg viser, i slagsne, findes alle sammen også i kursuskataloget. Så her kommer der link både til, hvis jeg har en ansvar til optagelse, og hvis I gerne vil kigge lidt mere på den side, hvor der er en funktion om et sundhedsfolkkandidat, og så er der også et link til kursuskataloget, så kan man, først så kigger I på den side, der hedder infoside om sundhedsfolkkandidat, der er en pin, der hedder studiesovbygning, så kommer det der kassogram frem med alle kurserne. Og så kan man faktisk fra hver enkelt kursus, også kigge i kursuskataloget, så står der, hvad går det her kursus mere specifikt ud på, og hvordan, og der står også for at finde en eksempelsform dér. Der er en blanding af skriftlige og muntlige ting, hvis man skal svare kort. Og det skal jeg vise svært, for vi har kun 5 minutter tilbage. Ja, men skal jeg muntlige prøver? Ja, meget. Det er dervært. Kan man have valgfag rettet mod socialt udsatte, og på både denne kandidat og kandidaten i sygeplej. Altså hvis der bliver ud på dit valgfag, så kan man fordi, at de uddannelser deler valgfagspulje, som man kan sige det sådan. Så hvis der bliver ud på det, så vil man, så vil jeg sige ja. Og ellers kan man måske selv finde et kursus, et sted, måske på et af de andre universiteter. Og så kan man søge om at få det godkendt som sit valgkursus. Hvordan er fordelningen af mindre kvinder for uddansen? Altså, hvad for flere mænden på sygeplej? Ja. Der er lige vel også en god sæt mænd på sygeplej. En lille håndfuld i hvert fald. Men ja, på en sundhållekandidat, der er en lidt større mænd. Men det er nok to trededel kvinder, og så en trededel mænd. Ja. Det er jo lidt det billede, der tegner sig på videregrund uddanser i det hele taget. Og så selvfølgelig særligt om sås uddannelserne. Men men også de andre kvinder, som du skal uddannelse. Jeg vil tale mere om de forskellige valgfag. Så ja, altså, vi kan i hvert fald fortælle, at nej, altså, vi kan ikke nå at komme ind på de enkelte valgfag. Det kan vi simpelthen ikke nå. Men måske kan I finde et link til de valgfag, der bliver udbudt i her semester. Så kan man få sådan lidt en link. Så er I ikke helt sikkeret, at det er dem, der bliver udbudt, når I skal i vælge valgfag. Altså, men der er mange, der tid går ikke ind. Så nu skal I lige kigge ind på jeg skal lige finde et link til de der valgfag. Så så deler I lige det med. Det finder vi under af. Kommer der flere spørgsmål, Emma, kan du tilføje dig med det? Ja. Nå, det er fordi, at jeg kommer til at sende den. Jeg deler det lige med alle sammen, beklager. Men i forhold til valgfag, så kan man sige, at telspommen er, at det er lidt kortere forløb, fordi det kun er enten på fem eller ti kring. Og så ligger de først på tredje semester af uddansen. Så det er ikke nogen lange forløb, og det er ikke nogen store kur, som man kan følge over hele uddansen. Så det er nok det, der er at sige om valgfag, at de kan beskæftes i så mange forskellige områder og emner. Det kan være udvidet statistik, spørgeskeme, interviews, borgere, patientinvolvering, praktisk nærforskning. Udvidet anatomie, tror jeg også, der er et kurto, der udvidder. Så meget berett, og derfor kan man også få lov til at vælge det, man synes er spændende. Ja, pædagogik og ditaktik, altså det er... Der er også noget, der er faktisk ikke noget, man filosoferer. Jo, der er også feminologi og filosofi, som jeg tog ud. Ja, meget forskelligt oprett. Jeg håber, I kan se længsene nu. Vi er simpelthen nu til runde af, fordi vi skal også lige nu holde et oplæg for dem, der er interesseret i kandidatuddansen i optometri og synesmedelskab. Der er sjældent overlapp med jeres farvegruppe, men hvis I er interesseret i det, så kan I logge in om, ja, to minutter. Så holder vi et oplæg for optometri. Hvis I har flere spørgsmål, så håber I kontaktet os. Og tak for, I har spørgsmål indtil nu. Jeg håber, I har fået svar på det meste. Og husk nu lige det, der er informød i januar. Vi opdaterer siden, med det præcise tidspunkt. Hej!