 Vi hører så meget om, at det danske folk er splittet, men passer det overkorskår. Du har forsket i begrebet folk i mange år. Hvad siger du? Har vi en fælles forestilling om det danske folk eller er vi splittet? Jo, selvfølgelig er vi splittet på en række område, men vi har også en fælles forestilling. Hvordan det? De fleste vil jo have en forestilling om, at man hører sammen med folk, der bruger høring. Selvom man aldrig møder de folk i høring, så der eksisterer en eller anden forestilling om, at vi har noget til fælles. Der er mere til fælles med folk i høring og i ribe, eller hvor ellers man bor i Danmark ind, med folk, der bor i Paris eller New York eller et andet sted i verden. Så der er jo en forestilling om, at vi har noget fælles at udgøre et fælles folk. Det er ikke sikkert, at man formulerer det lige på den måde, men det er helt opvist om, at der er en følelse af et danske fælleskab. Men hvad er det mere præcis, der afgører, altså om man er fælles? Jeg har for eksempel, at jeg har et mit rød bedfraget pass med. Er det det, der gør, at jeg har en del af det danske folk? Det er én forståelse, at har man pass og har man stadsbordskab, så er man dansker. Der er det andet, der vil sige, ja, men det er ikke til strækkeligt for at tilhøre det danske folk. Vi elever bor i et demokrati, og det kræver også, at man deltager og engagerer, og betrækter sig selv som borgere i et demokrati, som madborgere og går ind for de partier, som demokratiet bygger på, og er aktiv i foreningslivet og på andet måde bidraget til at få et demokrati til at være et levende demokrati. Så det er ikke bare noget, der står på papir, men også en realitet. Så det er en anden, og en udvidt forståelse er, hvad det vil sige, at tilhøre dansk folk. Så er det egentlig en tredje forståelse, at man skal også være en del af dansk kultur for at være en del af det danske folk. Hvem siger for eksempel det? Jeg er for eksempel til at sørge en pin, inden han blev integrationsminister, at det var afgørende folk, der kom her til landet, der også blev kulturelt assimilært, som man siger. Altså indoptaret dansk kultur i sig. Hvad det så betyder, det er straks vanskelig at sige. Betyder det, at man skal spise dansk mad, og hvad vil det sige? Og skal man følge de danske helligdags-traditioner? Og skal man kunne se firma bare bryster, hvis det er sådan, at man kom her til landet, sådan en forslå, pædotskår fra dansk folkeparti, at man skulle bare bryster med det introduktionsmateriale til folk, der kom her til landet? Så er vi straks ude i faktisk et misk mask, når man også kræver, at man skal være en del af dansk kultur for at blive en del af det danske folk. Men nu har du jo netop forsket i begrebet folk i mange år. Hvad siger du? Hvad er den bedste forståelse af det danske folk? Altså jeg vil klare at sige, det er den politiske forståelse. Kan du uddybe det? Ja, at man ude over at have nogle rettigheder og plægter, som knødder sig til statsborskab, så må man i et demokrati også være vildt til at betragtes, som borger i et demokrati, og bidrage aktivitelt til at få et demokrati til at også være en levende realitet. Hvorfor er det en bedre forrestilling, end for eksempel, at man synes, man også skal kulturelt se, skal være en del af det danske folk? Det er fordi et demokrati lægger færdigst op til, at der kan være store kulturelle variationer, og at det er et gav for demokrati, hvis der er mange forskellige kulturer, der trives indenfor en demokratisk ramme. Så frem for at snæve ind, så er det en fordel, at der er store variationer og store mangfoldigheder på det kulturelle område. Når man taler om folk, så taler man også om, hvem der ikke er med, og det beskriver du ret fint i din nye bog, med titlen Folk. Der skriver du, der er 6 forskellige grupper, der gennem tiden har ligesom været lidt udenfor. Jeg kan godt tænke mig at lukke dig til at læse op for din bog. Hvem det er? Ja, nu skal vi kigge nærmere på de kampzoner, der gennem tiden har været de vigtigste. Froentæmmer, folkehold, færdige, forbryder, fjolser og fremadere. Disse seks æfer er de vigtigste omdrejningspunkter for den kamp om folket, der fandt stedet Danmark, der demokratisk skulle indføre os. Selvom der skete meget siden da, kan vi stadig spurgere konflikter i nuetiden. Det vil jeg gøre, og så kan du se, at vi er langt fra færdig med at kæmpe. Vi er langt fra færdig med at kæmpe, men hvem af de her 6F-grupper, som du kalder, har sværest ved at sige, at det er en del af det danske folk? I starten var det kun folk med fod under eget bord, der blev en del af det politiske folk. Så kom kvinderne med i 1915, og så kom folkeholdet, tjenestefolket også med i 1915. De færdige kom delvist med i 30'erne med sociale reformer, når der mistede man ikke automatisk stemmerat, hvis det var sådan, at man fik færdige hjælp. Og dem der har, der hvor man kan sige konflikterne er, eller fortollingskampen i særlig grad foregår i dag, det er når det kalder de fremadere. Hvordan kan det være, at det i særlig grad er de fremadere ikke for eksempel forbryder, som kæmper om at blive en del af det danske folk? Ja, men hvis vi lige ser på vores egne historie og ser på jøderne, som var de fremadere i mange, og ti, og for ikk' at sige, og onede, og hørte jøderne med til det danske folk, kunne de høre med? Sådan en som gav brændtet sagde, at jeg er dansker, og jeg betrætter mig som en del af det danske folk, men det var der mange, der sagde, nej det, du er ikke dansker, du er jøde. Så der blev sat et ret markant skild op mellem det over dansker, og det at være jøder. Men nu er der kommet en ny F-gruppe, kan man så se? Netop. Nu er der kommet, ja nu, muslimerne kan de blive en del af det danske folk. Hvis man går ind for islam, eller har islam som religion, kan man så være en del af det danske folk. Det er her fortollingskampen i særlig grad, vi spiller sig i de her år. Og der er det som på mange måder en reprise af den fortollingskamp, der fundet stedet ved religiøderne, da nu er flyttet over på den her gruppe. Men det kan lige vel virke lidt grotesk, at man synes det er nemmere at integrere forbrødere, som en del af danske folk, en muslimer. Hvordan kan det være? Måske hænger det samme med, at forbrødere de begår nogle handlinger, som vi kan se, og vi kender måske en der. De forbrødere, de kan komme i spil, og de kan så komme ud igen. Og imod de fremmede, dem kender vi jo ikke. Så det ligger næsten i sands natur af de fremmede. Hvordan tænker de fremmede? Hvordan føler de fremmede? Har de fremmede en løjlighet over for det samfund, som de er ved at blive en del af? Nogle betragte jo det her begreb som et antikværd begreb, som måske en deret farlig begreb. Og det er det bestemt også at blive brugt på en måde, som man ikke skal identifisere sig med i dag. Og så kan jeg bare navne Hitler, der er forstået begrebet folk som et racistisk begreb. Og det fyrer det jo til frygtelige konsekvenser. Så det er ikke alle fortoldninger af begrebet folk, der er lige gået tvattemået. Så det gælder om at komme ind i kampen om at give begrebet en nutidig fortoldning. Ja, det slår du nemlig i din bog, altså at der har været så mange kampe om begrebet folk, og du opfordrer læserne til at komme ind i kampen. Hvad mener du mere præcis med det? Det er netop, fordi der er nogen forståelse af begrebet folk, der er bedre end andre. Så det gælder om at få udryget, kan man godt sige, eller i hvert fald, at tage afstand fra den forståelse af begrebet folk, som man ikke ønsker at identifisere sig med og så udvikle en forståelse af begrebet folk, som man kan identifisere sig med. Så det er bestemt ikke alle forståelse af begrebet folk, der er lige gået. Men fremfor at kvide begrebet, som nogen forslår, så anbefaler jeg at gå ind og bidrage til at udvikle en nutidig forståelse af begrebet folk. Der må tage i betragning, at vi er også en del af et europæisk økonomisk og politisk fællesskab. Det må også intænkes i det at være dansk folketag. Og vi lever i et land med multikulturelt, multietniske og multireligøs samfund. Og det betyder også, at vi må sige nye tænker og gentænke, hvad vil det sige, at være del af et dansk folketag. Er bogen skrevet til politikere eller er den skrevet til folketag? Den er skrevet til hele befolkningen. Ovekorskår, tak skal du have. Selv tak.