 Kopar je blizu izole. Ne smo geografsko, ampak tudi pa prijmkih. To smo v prejšnem video ugotavili kar iz podatko. Iz kradnika zberke podatko smo naložili podatke o pogostości prijmko po občinah. Tule so. 100-290 občin in podatki o pogostości 200 v Sloveniji najbolj pogostih prijmko. Besedo pogostostv sem v prejšnem stavku prabil kar tri krat. Ampak lahko bilo celo štir krat. Namreč predan kar koli na radim spodatki jih pogosto rad pogledan. In zato vporabim gradnik tabela. Ok, nazaj na orič. Med občinami sem izmeril razdalje. In zato, kar imaja občine različno števila pribivalcav, vporabil kosinost na razdalje. Potem sem podobnosti med občinami raziskao v gradniku hierarchično gručenje. V tem gradniku so občine, ki so med sabo podobne, urajene v nekakšne grozde. Recimo velika polana, lendava in čerešnoci so skupaj. Če pogledam na vse z malce odmika, vidim, da imam dve veliki skupini občin. Kje se nachaja, še najlaže pokažem na barvene zemle video. Prikaz podrobnosti bom izostriv, in na mesto pa pokrajnah ga bom pobarval po gručah. Zanimivo. Popremkik se Slovenija razdalje med štajrce in ostale. Prozaprav, ni te ne vse štajrce, ampak samo tiste oddrave napreje. Zdaj si cibom malce uradil zaslon. Na levo bom do rezultate gručenja, na desno pa zemle vid. Priobih pa zradi preglednosti iskri v levi del gradnikov, ki so njune nastavice parametrov. Tako. Se daj, se lahko pojgram in občine, spremikom razdaljilne črte, ločim, recimo, tri skupine. Zahod Slovenije, tako dobi novo rdeča skupino med celjem in maniborom. Na zemle video je si crtudi nekaj manših občin, ne tipičnih prijemki gledaj na regijo, naprim. brda ali pa loška dolina. Zgleda lepov rejeno in pa predaljškano. To je kar presredljiva. Za to, kar prigručenju, nikjer ni samo pravil podatkov o lokacijah občine. Razdaljami do občinami sem izračuno samo na podlagi po gostosti prijemko. Če sto si dve občini blizu urestnici, sto si blizu tudi po prijemkih. OK. Grim nazaj in razdelim Slovenijo po prijemkih še napre. Na štiri gruče. Med novo rdeča in modra skupina se pokaže meja na muri. Prek morci, tu na mojem zemle video o modrem, živijo prek mure. Gledena ostanek Slovenije prleki v rdečem, pa so na tej strani mure. In prleki ne marajo da jih mama za prek murece. Prepričeni sa, da je to čisto druga. To vidimo, da je to obisvores. Gorenci, dolenci in primorci so si po prijemkih bolj podobni, kot so si prek morci in prljaki. Oni namreč kot kaže naše gručenje prej raspadajo v dve ločenje skupini. Meni je si cr še vedno zanimivo, kako dobro so opadajo gruče po prijemkih srodnih občin s geograbskimi regijami Slovenije. Zakonac samo še enkrat pogledam kot tek moje analizje. Prebravo sem podatke, jih pogledal v tabeli. Na to pa med občinami izmeril razdaljo in na podlagiteh uredil občine v gruče. V gradniku za gručenje sem določil koliko gruče me pravzuprav zanimil, redzimo 3, in te podatke prikazal na barvnem zemlevidu. Namreč, če tako uporablim vse podatke, v ključno z informacijo o gruče. To lahko vidim, če na izhod hierarchičnega gručena to dam tabela. To je zdaj nova kolona gruče. Podatke v pripadnosti gruči potem uporabim v barvnem zemlevidu. To. Lahko pa bi v tem gradniku prikazal tudi, kje so Slovenske pokrajne? Tako. Ali pa redzimo pokazal, kaj je Slovenija najpogoste poseljena? Z tako enostavnimi podatki kot so števila pogostih prijmkov po obšinah se očitno da odkrivati geografijo Slovenije. Kaj je neverjetno? Kaj vse na mlaku razkrijajo enostavni podatki?