 Velkommen til, og det her foredrag, det skal handle om sport og dobing. Jeg vil prøve at kigge lidt på, hvad dobing er for noget, hvordan det virker, og hvor dygtig vi er blevet til at bekæmpe det. Det er de tre store spørgsmål, som vi skal se på nu. Det første spørgsmål, som rejser sig af, er det her spørgsmål om, hvor vigt vi skal bekæmpe dobing. Her har vi tre atleter, vi har Marian Jones for Atlantis, og så en anonym bodybuilder. Vi ved, at to af dem har taget dobing, nemlig Marian Jones og for Atlantis bodybuilderen ved vi ikke noget om, men alt taler for, at det har han, når man kommer til at se sådan derude. Men jeg synes, at det kunne være interessant lige at høre, hvordan stemningen er i forhold til det her projekt her, om vi skal bekæmpe dobing. Så hvis vi kan lave her i studiet en kort, hurtig håndsoprejning, hvor mange mener, at det er en god idé, at vi bekæmper dobing. En labiværet. Det ser ud til at være alle minusen enkelt. Det næste, som jeg så vil spørge om, det er, og det behøves ikke at svare på, men I kan prøve at formulere det inden for at selv, hvad er dobing så for noget. Fordi hvis man har en idé om, at man vil bekæmpe dobing eller man har vil bekæmpe bestemt filmen, så er det meget god idé at have en idé om, hvad det er, og man har en definition på, hvad det er man vil bekæmpe, fordi hvordan kan man ellers bekæmpe noget, som man ikke ved, hvad det er. Og mens I sidder og tænker over, hvad nu lige i verden det er, jeg gerne vil bekæmpe og gå ind for her, så kan vi jo prøve at kigge på, hvad der er for nogle definitioner, der er på dobing. Fordi det forholder sig jo faktisk sådan, at hvis man vil bekæmpe noget, så bliver man nødt til at vide, hvad det er, man bekæmper. Finnes der så en god definition på dobing. Det er verden, som spændende antidobing-øgentur Vada har lavet en definition på det her, for det er jo dem, der bekæmper det, og de har en klogiklare definition, som vi alle sammen forstår. Den lyder nemlig, dobing defineres som forekomsten af en eller flere overtrejelser, at de antidobing-regler, der findes i kodexits artikel 2.1 til 2.8. Nu ved vi alle sammen, hvad det er for noget, der skal bekæmpe, jo. Det er klart. Hvad i verden betyder det der, når det er, at man skal bekæmpe dobing? Ja, det betyder over sig til dansk, at dobing er brugende af de stoffer eller metoder, der står på den til en hvert tid gældende liste. Med andre ord, dobing er det, vi bestemmer, at det skal være. Det vil sige, vi har ikke nogen definition på dobing, ikke nogen leksikale definition i hvert fald. Vi har det, der hedder en ostensiv eller en udpegnende definition, som siger dobing er det, og det, og det, men ikke det og det. Det ligner jo altså en cirkulær definition, som vi godt ved, at det ikke er verdens bedste måde at have definitioner på. Det giver dobinglisten et tilfældighedspræg, som ikke er alldeles heldigt. Der er nemlig mere end 300 stoffer på listen. Lad os prøve at se på nogen af de almindelige, som vi alle sammen sikkert kan blive enige om, er dobing. Amphetamine er en af dem, en stimulans. En anden er anabolisk det videre. En tredje er bloddobing. En fjære apo. En femte væxthormon. Klassiske dobingstoffer med høj prestationsframende effekt alle fem. Så sker der så det, at i 2006 kommer der et nyt stoff på listen, en ny metode på listen, som er helt vild i forhold til det her, og den kan man nu så også blive knalle for at få to års karantæne for. Det er det her. Vand er nu på dobinglisten. At leder, der tager vand, som er et klart prestationsframende middel, kan få to års karantæne. Ikke hvis de drikker det, sådan som det er i det glas her, men hvis de tager det som en intravenøs gennem et drop i armen, hvor der måske er lidt salgte og mineraler i. Det er stadig kun vand, salgte og mineraler, men hvis man tager det i et drop i armen, så er det dobing, og man kan blive knalle for det. I kan selv få lov til at sidde og overveje, om hvorvidt vi har en god test mod vand i øjeblikket. Spørgsmålet er så, hvordan kan et stoff komme på listen? Selvom at listen har det her tilfældighedspræg, som den har på grund af sin definition, så betyder det jo ikke, at der ikke er nogen kriterier for, hvad der skal til, for at et stoff kan komme på dobinglisten. Der er tre kriterier. Og af de tre kriterier, der skal to opfyldes for, at et stoff kan komme på listen. Stoffet skal være prestationsframende, det skal være sønhedsskadeligt, og så skal det være imod sportens ond. Kan man opfylde to af de her tre kriterier, så er det muligt at sætte et stoff på listen. Men det her er nødvendige faktorer, men det er ikke til striktlige faktorer, for at et stoff skal komme på listen. Sportens ond er et gummikriterie eller en gumiparagraf i den her sammenhæng. Fordi sportens ond består af en række værdier, man har oplistet, og en af dem er sundhed. Det vil sige, at sundhed optræger faktisk to gange på listen, både som punkt nummer to og punkt nummer tre. Det vil sige, at hvis man nu tager sådan noget som slik vingomir, som er fyldt med kollegrater og derfor virker prestationsframende, så vil de fleste lære den værte i verden også være inde i om, at det er sundhedsskadeligt stoff, og i den forstand opfylder det faktisk tre ud af tre kriterier. Så på den måde kunne vingomir jo efter de her kriterier komme på listen. Det er vingomir ikke. Det er en række andre stoffer, der heller ikke er, selvom de er klart prestationsframende. Kofiene er et af dem. Vi ved, at kofiene giver cirka 10% forbedring på tid til udmaddelse hos, for eksempel, cykelrytter. Det blev taget af listen i 2004. Kreatin, som er et stof, der forbeder at styrke restitutionen, med cirka også 50-10%, er heller ikke på doping-listen. Det er øjenlæserkirurgi heller ikke. Tiger Woods, den amerikanske golfspiller, har fået foretaget øjenlæserkirurgi. Han har nu det, der hedder 15-20 sygen. Det vil sige, at han ser bedre end normalt. Normalsyn er det, der hedder 15-15 sygen. Det vil sige, at man kan se et objekt på 15 meters afstand. Tiger Woods har 20-15 sygen eller 15-20 sygen. Det betyder, at han kan se et objekt som almindelig sygen kan se på 15 meters afstand. Det kan han se på 20 meters afstand. Det er en klar fordel, når man spiller golf, at man er i stand til mere præcis at aflæse barnens kontur og struktur. Så det er et prestationsframende indgreb, han har fået der. Det er ikke forbudt. Kontaktlænser kunne man i principiet også smide på her. Fordi de får bedre jo også ens prestation. Så vil folk indvende, at man er nødt til at bruge kontaktlænser. Jeg er nødt til at bruge kontaktlænser, hvis jeg skal dyrke sport. For ellers kan jeg ikke se noget. Derfor er det færre nok, at jeg bliver lyftet op til det normale niveau, ved at kunne bruge kontaktlænser. Men det samme argument vil man kunne bruge om folk med en lav blodprocent, med en hematokrit-vaddi, som nogle af sygelryderne manipulerer med, som heller ikke er lige så høj som det normale. De skulle vel så også have lov til, at løfte deres hematokrit-vaddi op til det normale. Men her bruger man argumentet, at nej, fordi det er det genetiske lotteri, der afgører, hvem der bliver store atleder og hvem der ikke gør. Men det argument burde vel så også gælde i forhold til folk med nedsatsyn. Bare af lidt marker. Du kan ikke få lov. Så er der selvfølgelig alle de smertestillende preparater, som man kalder for nasætpreparater, som bliver brugt i vidt udstrækning af en række atleder, og som har ubehagelige bivirkninger, og i den forstand er beviset en sundheds- skadelig, men som heller ikke er på listen. Først er det ikke at tale om p-piller til kvinder. De heller ikke på listen. De indeholder det kvindelige kønsummon, men er prestationsfram, i den forstand, at der er nogle kvindelige atleder, der bruger dem i forbindelse med konkurrancer, fordi hvis de fortsætter med én parke, umiddelbart efter at den anden er slut, så kan man undgå at få sin menstruation, og på den måde kan man præstere bedre, at der er en række kvinder, der mener, at de har en prestationsnedgang, når de har menstruation, men hvis de fortsætter med at bruge p-pillerne på den her måde, så har de det ikke. Nu var det ikke ret længe, så får vi en mandelig p-pille, baseret på en androlog og testersterom. I listelingens navn så burde det nødvendigvis være sådan, at mænd jo også skulle have lov til at tage den. Det tvivler jeg på, at de får lov til, fordi der netop indeholder testersteron og andrologen, og derfor er kraftigt prestationsframene, men det betyder så til gengæld, at vi må droppe listelingskampen. Lad os prøve at kigge på et enkelt af de her stoffer her for at se, hvordan det virker. Det blev sagt om Epo, at det giver lige de sidste to procent, det var det Jesper Skiby sagde i sin biografi. Det også blev vist i laboratoriet, at på maximalt prestationshævne, der giver Epo et sted mellem 8- og 12- procent forbedring på det, der hedder maximalt ildoptagelse. En af vores kollegaer på Institut Fridtort, Karsten Lundby, så på det her ting, men hvis man kigger på Tote Franks for eksempel, så er det jo ikke en prestation som foregår på max, på ens maximalt ildoptagelse, den foregår cirka på 80 procent af ens max. Hvilken effekt har Epo her? Han havde to forsøgsgrupper, en kontrollgruppe, som fik et placebo stof, et uvirksomstof, og så havde han en gruppe, som fik Epo. Det er den grå gruppe. Han havde en deres tid til udmattelse, inden forsøgt gik i gang, altså inden de var blevet behandlet med Epo, og man kunne se, at de to grupper havde cirka samme prestation. Så begyndte den grå gruppe Epo-gruppen at få Epo, og efter 4 uger kunne man se, at de havde en væsentlig prestationsframgang, målt i tid til udmattelse. Efter 11 uger, hvor de stadigvæk havde fået Epo, var den prestationsframgang stabil. Det var den samme. Alt i alt kunne man se, at Epo-gruppen havde en prestationsforbedring på 54 % i mål i deres tid til udmattelse. Det er ikke det samme som, at hvis man sætter en cykelrydder, der bor Epo op overfor en cykelrydder, der ikke bor Epo, og lader dem køre om kap, at Epo-cykelryderen så vil komme i mål 54 %. Men det betyder, at alle de gange, hvor man ikke kan lægge på jul, som man gør i cykelsport, men hvor man skal selv sidde i et udbrud, eller man skal køre et udbrud ind, eller ikke mindst, hvis man skal køre op af et bjerg, at man så har en kæmpe ekstra fordel ved at have brugt det her prestationsframende produkt. Det betyder alt andet lige også, at en cykelrydder, som ikke bruger Epo, skal have en helt fuldstændig exceptionel fysiologi, hvis vedkomne skal vinde, tog det France for eksempel, over konkurrenter, der bruger Epo. Det har rytterne godt vest i nogen år. Hematokritveddi er sådan et begreb, som tit flurerer, når man snakker om brugende Epo. Vi giver lige forlige et lignhurtigt kurs, hvad det betyder, hvad det begreb dækker over. Hvis man har en utræning person og ser på hans blodvolume, så vil vedkomne have cirka 5 liter blod. Blodet består af to komponenter. Det vil man kunne se, hvis man tager bare en lille blodeprøv i regensklads, lægger det i en sock og svinger den i 5 minutter. Så vil man kunne se, at blodet skiller sig så, at de tungere røde blodlemmer lægger sig i bunden, og den lidt lettere plassma lægger sig på toppen. Det fordeler sig som de røde i bunden, og den gulige plassma øverst. Så kan man måle på, hvor meget der er de to elementer, og i vores eksempel her, der er der 2,25 liter røde blodlemmer. Det giver en hematokritvedin på 45, fordi hematokritvedin er udtryk for den procentvise andel af røde blodlemmer i blodet. Hvad sker der så, hvis vi sætter vores person til at udhållenhedstræne? Hvis vedkomne har gjort det over en overrække, så ser man, at den samlede blodvolum stiger. Der kommer simpelthen mere blod, måske helt op til 7 liter hos rigtig gode udhållenhedstrætleter. Men vi ser samtidig også, at de to elementer af blodet ikke stiger lige meget. Plassma-mængden stiger mere, end mængden af røde blodlemmer. Det vil sige relativt set, at der er blevet færre røde blodlemmer, selvom der absolut er blevet flere. Vi er gået fra 2,25 liter røde blodlemmer til 2,8 liter røde blodlemmer. Konsekvensen er, at hematokritvedin er faldet. Det vil sige, at når man laver udhållenhedstræning, så falder hematokritvedin. Så det er ikke sådan, at man vedkomner, at han har en rigtig høj hematokritvedin, fordi han har kommet i super form. Hvis man har kommet i virkelig god form, så har man fået lidt lavere hematokritvedin, end man havde i udgangspunktet. Det er det, der sker hos cykelrydder, når de konkurrerer og kommer i form op til Tour de France. Det har man selvfølgelig vist nogle år. Bjarne Ries kørte for cirka 15 år siden på cykelhold, der hed Gevis Berlin. Det hold var kendt for at have en rigtig, rigtig dygtig læge, der hed Michael Farage, som var i stand til at give de her rydder de blodprofiler, de skulle have. Hvis man ser på, hvilke hematokritvedier de havde uden for sæsonen, så opdager vi, eller kan ret tydeligt se, at de ligger omkring cirka 40, de værdier er blevet målt i december 1954. Så blev de så målt cirka et halvt år efter under Sivet Italia, hvor de her rydder er i top form. Nu kan man se, at de alle sammen har løftet deres hematokritvedi med et sted mellem 5, 10, 12, 14 % point, op til over 50 %. Ikke et udtryk for, at de kom de bedre form, fordi de nu er i sæson, men et udtryk for, at de højst sandsynligt har brugt præparater som Ebo, da booster mængden af røde blodlemmer. Holdet her var altså på det her tidspunkt det bedste præpareret cykelhold i verden. I 1995 var der i Tote Franksted, der hed en holdenkelstart, altså hvor holdet kører en samlet tidskørsel. Den kører de i en helt fenomenal tid, med et gennemtidsfart på cirka 55 km. Dengang sagde samtlige eksperter, at en sådan tid næppe nogensinde vil blive overgået. Den var helt fenomenal. I 2005 havde man så en holdtidskørsel, som var stort set identisk med den 10 år tidligere i 1995. Stort set identisk. Hvis man plotter Gavis Belands tid ind fra 1995 i 2005 ske med et, så havde man kunne se, at de blive nummer 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14. Gavis Belanden ville være havnet på en yndelig 14. plads i 2005, verdens bedst præpareret cykelhold. Der er sket noget med sporten i den periode. Eller retter. Det der skulle være sket, den bekæmpelse af dobing, som vi siger har fundet sted, og måske ikke være helt så effektiv, som man taler om, at den måske har været. Jeg medgiver, at der selvfølgelig også har sket noget på træningsområdet, og måske også på cykelområdet, men det er ikke en tilstrækkelig forklaring. Der har været en øget gennemsnittastighed i turen. Det må være konklusionen. Spørgsmål ladser om det betyder noget særligt. Og her kommer der en lille smule matematik, en lille smule fysik, som jeg ikke er ekspert i, men som jeg nogenlunde kan forstå. Punkten er, at det, der er, at den helt afgørende modstand i cykelsport, er vindmodstanden. Det er den afgørende kraft, der skal overvindes. Vind har masse, som skal flyttes, den har tre dimensioner. Hastighedet har kun én dimension. Men det er sådan, at vindmodstanden vokser med kvadratet på hastigheden. Det betyder, at hvis man kører dobbelser stærkt, så stiger den kraft, man skal bruge med otte gange. Kraften er en konstant, som man ganger med vindmodstanden her. Det er en konstant gang med hastigheden i anden. Men det mekaniske arbejde, som rytterne skal udføre, det vokser. Altså de vatser, som de skal træde i pedalerne, det vokser med hastigheden opløftet i tredje potens. Det vil sige, at vi får en formule, der ser sådan her ud, hvor P er den power. Det lille D betyder drag, altså den modstand, som der er i vinden. Det er altså provosional, men konstant gang med hastigheden i tredje. Så hvis vi begynder at kigge på den forskel, der er i gemtistastighedeturen, og ser, hvad betyder det for den effekt, den power, det energiopput, den ilderbetal, som rytterne skal ud, hvad betyder det så? Hvis man kigger på, tager gemtistastighederne fra 1995'erne, som er den periode, hvor Epo var den store ting i cykelsporten, og sammenligner det med 2001'erne, hvor vi har haft en forhåbning om, at Epo mere eller mindre har været udryd. Så kan vi se, at hastigheden er stede fra knap 39 kilometer i timen til godt 41 kilometer i timen. Det er en øjning på cirka 5 procent i gemtistastigheden. Vindmodstanden er jo så øget med cirka 10 procent. Altså 5 kilometer i timen opløftet i anden procent, potens cirka 10 procent. Men det arbejde, altså den power, der så skal ud af rytterne, altså skal vi så opløfte i 3 procent, det vil sige den er vokset med cirka 16 procent. Rytterne har altså øget deres ilderbetal med 16 procent, og de forbrænder 16 procent mere energi. Og sammenligner man med 1980'erne, hvor der er jo ikke blevet brugt Epo, al den stående Epo først blev opfundet og anvendt sidst i 80'erne, så kan vi se, at der er en forskel i gemtistastighed på 11 procent, og et forskel i energiforbrug og ilderbetal på forbløffende 37 procent. Der er en række andre forskel, der skal tages med ind i vurderingen her, men alt andet lige må vi sige, at de her data her i hvert fald ikke tyder på, at bogen af prestationen fremlede midler ikke længere fingre sted i cykelsporne. Avslutningsvis her må vi stille at spørgsmål i vejhøj grad kan doping spores. Ja, det kan det godt. Det kan godt spores, der findes test, men de er ikke særligt effektive. Et i de argumenter man så som regel hører, når man siger, det er klart, fordi kontrollen er altid en lille smule bag efter atlederne. Men hvis man så ser på, hvad det er for nogle stoffer atlederne bruger, og hvornår de er opfundet, så kan vi se, at væksttumolen er fra 1985, altså snart 25 år gammelt. Epo, 1982 år gammelt. Bloddoping, 1982, 37 år gammelt. Inget af de her ting kan spurgere sig nu. Alle tre ting er hammerne effektive som prestationen fremmer. Så det er ikke helt rigtigt det der med, at atlederne jo hele tiden er skridt foran, med mindre af de her skridt er på over 20 år. Så kollektionen er altså, at vi har at gøre med et fenomen doping, som stadigvæk spiller en aktiv rolle i sporten og sikkert også i cykelsporten, at produkterne er virkningsfulde. Vi ved de virker, vi kan se de virker, og de virker mere end de to procent, som en række atleder har været fremme at sige. De er langt mere effektiv, og problemet er så samtidig, at vi er ikke særlig gode til at spure de her stoffer her. Det er der kerneproblemet eller det er der dopingssagen står i dag. Tak fordi I lytte.