 Hej og rigtig hjertelig velkommen tilbage. Jeg er Julie Krog Vistisen, debatmoderater som har fået lov at være med i den her del af EU's online folkemedprogram. Vi har snakket digitalisering, demokrati, blockchain og særligt her på The Kitchen, hvor vi befinner os lige nu. Er der et særligt tema, som er interessant, nemlig i værksætteri. Det er fordi The Kitchen er et i-værksætterhup for studerende her på Aarhus Universitet, som hjælper studerende med at komme ud, som i-værksætter på den anden side af studierne. Og i dag skal vi kigge på, hvorfor der ikke er flere kvindelige i-værksætter i dagens Danmark. Vi halter jo givaldigt bag efter. Det er nemlig sådan, at andelen af kvinder fra 18 til 64 år, som er nye værksætter i dag i Danmark, de ligger på 4,2%, hvor når vi sammenløjer os med andre OECD lande, så er den procent på 9,2, så videre husker. Og det er jo vassendigt under halvdelen, hvorfor det er så den, det skal vi snakke med paneler om i dag. Derudover så er videoer orienteret, at vi siger, at ca. 50-60% går der vel kvinder i Danmark, og alligevel så er der kun en fjerdel kvindelige i-værksætter. Altså, af de i-værksætter, der er i Danmark, er en fjerdel af dem kvinder. Og når vi så kigger på venturekapitalen, altså den kapital, der sprøjtes ind i nystartede virksomheder, så ser det næsten helt horribelt ud. Jeg har nemlig printet sådan et lille diagram mod her i dag. Det orangefelt her, det er den anden del af venturekapital, som betales til virksomheder med mixede køn, altså mænd og kvinder. Hele det blå område investeres i virksomheder, der består udlukkende af manlige stiftere. Og det sidste gråfelt her, som ikke fylder særlig meget, nemlig 1,4%, går til udlukkende kvindelige stiftere. Så, det er nogle lidt forstyrende tale, muligvis. Og det skal vi altså kigge på i dag, hvorfor er de sådan, og hvad kan vi gøre ved dem, ikke mindst? Og med til at svare på det spørgsmål, der har jeg i dag hele næregaard, som er professor i Aarhus Universitet i Antreprenuerskab. Og særligt har helles interesse været krydspillet eller overlappet i mellem køn og i-værksætteri. Så har vi Maria Lirbeck med, som er i-værksætter og stifter af forelede fortel. Hun er også lidt endnu netværkskoordinator i bestyrrelses kvinder, og tidligere har hun stiftet det kvindelige i-værksætterne et værk ladies first, som ikke kun er for i-værksætter længere. Og derudover har vi Otto Bjerg, havskor og med. Hej, Otto. Han er senior manager ved Vækstfunden, og han er ansvarlig for Vækstfundens business angel program, og han er i coronaspillationen, men har du det godt? Så han er med online i dag. Ja, vi vil veldig gerne også have kommentarer fra jer, der ser med ud online. Så starter lige med at spørge jer, der er ude inden de kloghudder herind for åbne munden. Hvorfor skal vi have flere kvindelige værksætter i Danmark? Eller hvorfor skal vi ikke? Det vil jeg gerne have jer spud på, og så har jeg en lille monitor, der sidder her og kaster jer kommentarer op til mig under vejs. Kommentarer også endelig under vejs til spørgsmål under vejs, så prøver vi at få det integreret i samtalen herinde. Nu skal vi starte her ved jer to kvinder, der er i rummet og Otto. Hvad skal vi lige have en lille præsenterende rundt det hele nære gård? Professor i entreprenøjerskab og din interesse for overlevet mellem køn og entreprenøjerskab. Hvorfor lægger den vi præcis i det krydsfætterne? Det er opstået faktisk allerede, da jeg blev ansat som adjong, hvor jeg blev involveret i et forskningsprojekt, hvor vi undersøgte biotech- og IT-virksomheder. Vi kiggede egentlig slet ikke på køn på det tidspunkt. Noget af det, som kom ud i det var, at vi kunne stort ikke finde nogen kvinder. Vi forsøgte at sample efter, at vi skulle have nogen kvinder med, men det lykkede sig altså kun at finde 5 %. Så var det ligesom, at så opstod interessen ud af det. Så blev jeg involveret i et internationalt netværk, som forskede i kvinder og finansiering. Og så er jeg bare vokset derfra. Maria, en lille introduktion til dig også. Du har stiftet forelæget for til. Hvad er det for at forelæge? Det er at forelæge, der hjælper folk med at dele og gennem deres livsstøjer. Det er meget kort fortalt. Hvor lang tid har du stiftet det? Det er 3,5 år siden. Og du er snart fuldtidst selvstændig med det? Ja. Yes. Men til lykke med det i hvert fald. Godt. Otto, Havskor, du er også med os online. Du kommer jo fra investeringsverden. Det kan godt være, at der mangler kvindelige værksættere. Hvordan ser det ud med kvindelige investere? Det er jo det, jeg arbejder med. Der kan jeg ikke kunne, at der mangler faktisk også kvindelige investorer. Det har det gjort en overrejke. De ting, de bringer til bordet, er noget andet. Vi har programmer, der har været åbne til et business angel siden starten af 2019. Selvom det er åbent, og selvom vi mener, vi kommunikerer på kanaler, hvor de bruger lykke. Så kommer de ikke at søge om optagelse. Så der er en udfordring for os i at komme ud og søge efter dem, og gøre det attraktivt, og være med i sådan en frem. Jeg kunne også godt tænke mig at spørge dig, at hvorfor kunne det være rigtig godt for i værksætter Danmark, at der kom flere kvindelige investorer? Diversitetens effekt er kendt ind hos os, at hvis der er diversitet i teams, og også blandt investorerne, så får man et bedre resultat. Vi skal i en bestyrelse, når investeringen er sat sammen her i et bredt felt af kompetencer, og der er manlige og kvindelige medlemmer et rigtig godt startsted. Det er godt. Så er det lidt slød fast den, hvem jeg er og hvor I kommer fra, og et tema jeg rigtig godt kunne tænke mig at dykke ned i med jeres 3, det er den gænse i værksætter fortælling. Den her typiske i værksætter fortælling, som måske jeg er lidt karrikeret, og inden jeg går i gang, så vil jeg gerne spørge ud på online kommentarsbordet også, hvad I tænker en gænse i værksætter er eller en typisk i værksætter fortælling er. Og imens I lige hopper lidt til testerne, derude, så kunne jeg faktisk godt tænke mig at høre lidt hvad I tænker herinde. Og jeg har tået sådan en smart, stor flipbord med her, fordi vi starter med at fokusere lidt på de gænse i værksætter fortællinger, så snakker vi om nogle alternative bag efter. Hvad er en typisk i værksætter fortælling? Det er en typisk i værksætter, som vi ser i medierne. Der er jo en mand. En mand? Ja. Og det er gerne en mand med en teknologisk baggrund, og det er gerne en ung mand, og det er gerne en mand, som vil hur de vækst. Hur de vækst? Det er i hvert fald det, som vi hører om, det, som bliver belundet. Og så er det ofte måske et eller en gruppe af unge mænd. Ja. Så ikke noget vendevis en alene mand, men en mindre gruppe. Og ofte, hvis det er de unge, så er det nogen, som har studeret sammen. Ellers, den kender hinanden fra et netværk. Studiofæller. Okay. Maria, har du nogen? Ja, helle. Og de bygger gerne imperier. Ja. Så hur de vækst, så de kan lave et imperium? Imperium strøm. Altså gør de det eller drømmer de om det? Drømmer i hvert fald om det. Ja. Nogle gør det også. Ja. Jeg skriver imperium. Nogle af de traditionelle historier, som vi hører om Bill Gates, Steve Jobs og så videre, er jo bygget imperium. Yes. Ja. Ude i evangelisering. Altså der er noget i det, at de kan stå og tale sagene og tale folk sammen. Der er en, der står og taler, taler andre ind i timet og kan holde motivationen op, selvom lynden er lavere. Så sådan lidt. Du siger, sag du evangelisering. Evangelisering. Evangelisering. Ja. Okay. Altså de store taler, de går til at få en stor trug med sig og har ordene i deres magt. Yes. Ja, præcis. Maria, har du nogle tilføjelser? Altså når jeg tror noget af det, jeg har fyldt meget for mig, da jeg startede op, eller sådan for nogle år tilbage, det er jo det her med, at man gerne skal bo i en kælder, leve og havergrød i nogle år. Og så kommer den store, altså om man arbejder måske i 40 timer om ugen eller prædder i hvert fald med det, altså der er sådan en, du ved så klarer man sig på tosser, om man skal helst. Du ved ofre alt. Og så må kolen og børnene vente. Og så kommer man hjem en dag inden man sidder, så har klaret den. Så det er meget sådan en hård periode og så lykken på den anden side. Jeg synes ikke, man hører så meget om processen. Nej. Så det er meget sådan, og unicorn er også et ord, vi kender ikke, og det er jo et vildt skørt dyr at have, som sådan, fordi det er jo ikke et lyk findes. Det er jo ikke, altså det er jo fantasietyr. Så det er jo vildt fjolled. Ja. Og vi ser først det der unicorn, altså sådan, det er jo i virkeligheden, at det er jo måske et e-slik, og så på et tidspunkt kan den... Ellers nej. Ja. Altså det er jo et enormt skørt billede at have på noget, fordi det er jo, det er jo lige præcis Skype, Facebook, det er jo de der sådan, det er jo, jeg ved ikke engang om det er én procent, at det er jo ikke sådan noget, vi har, vel, der er unicorn, men det er dem, vi strækker ind. Men måske er det netop derfor, de kalder dem unicorns, fordi de er sociale, ikke også, eller de findes altså, ikke, så derfor så, ja, har man opfundet det ord til dem. Ja. Altid så ser jeg op, som jeg lige lidt, det er noget med en mand, nogle gange en gruppe af unge mænd, der er brudt ud af studierne sammen, de laver noget tek, og de vækster rigtig hurtigt, laver et imperium, og er sindssygt dygtige, til at tale en kæmpe flok med sig. Så de laver sådan en unicorn, virksomheder er måske nogle unicorns selv, og så må det gerne, have gjort det rigtig undt, og kommet af hen. Man har risikerede en masse, og man har måske også offret en masse, men man slutter altså med en masse, eller store inkomst eller noget. Er der... Ja, hvor er to? Hvad hedder de? En af de elementer, som manlige teams, faktisk også manlige en store, har en stor del af det, er sådan en lyst til, og en ambition om at fortælle, om det, man har lavet. Altså der er sådan en prelle effekt, om man vil, har brug for at komme ud og fortælle, at jeg er lyghed, som er det her. Det er også dominerende i værksættepartillingen, men man tager gerne rundt på senere, og fortæller om hvor god man er, hvor meget man leder i starten. Det er der nogle, der gør, og det er der andre, der ikke gør. Yes. Godt. Okay. Der er et spørgsmål online, ja? Ja, det er et tykiske værksætter. Er det ikke ved at være lidt videre, end i børn og identifisere tykiske værksætter, som en mand, og som en, der gav af 80 timer en kæmpe, og så er der også et nyt værksætter, hedder Sebra. Ja, nemlig. Og hvad tænker I om det? Det er godt. Super. Ja, men det onlines spørgsmål, der har været, er, at vi ikke vil være lidt videre fra hele den her gængse i værksætterfartilling. For eksempel har Løvens Hulvede med til at nyangse den, og få os væk fra netop det her billede. Og så lyder det i kommentaren. Er der et navn på, hvem der har skrevet ind? Andreana. Andreana. Og at man er begyndt også at snakke om Sebra, i værksætter eller sebra virksomheder. Og jeg synes, det er en rigtig god overgang til netop, vi har beskæft os med den her del af planchen. Alternative, overskriften er, den usynligere overskrifte, alternativ ønskede i værksætterfartillinger, eller bare alternativ i værksætterfartillinger. Hvad har I over at putte ind i den her del af planchen? Jeg siger selv ting, jeg synes, Løvens Hulvede kan godt have vænnet til at og nyangere noget, men Løvens Hulvede er stadig ikke fire mænd og en kvinde, som sidder og investerer. Jeg synes, tit, at man oplever, at der kommer i værksætter ind, og de spejler sig selv enormt meget, og de vil helst se en hesteskograf. Jeg synes, det er med til at nyangere noget, men der er stadig lidt en glorificering af at have enormt travlt. Der er stadig en glorificering af, at det skal have været rigtig hårdt, og at man skal gå all-in, og at man skal... Jeg synes, det nyangiserer lidt, men jeg synes, det er stadig... Vi er ikke heldige mål i nu. Man har også brug for den, der kæmpe ståer på hos penge, og også fra eksternen inden det store. Ja, klart. Som knytter sig lidt til den, lidt karrikeret i værksætterfartilling. Lad os prøve at se, hvilke ord kunne knytte sig nede til den her alternative i værksætterfartillingen, og der er den, som I måske godt kunne tænke, at der blev kastet mere lys på. Det siger jo en skil. De siger, de tager syv år og laver en overnight success. Det går langsomt. Det siger jeg syv år. Jeg kan ikke huske, at vi havde sagt det, men jeg har for Tomi Ailes på et tidspunkt blevet citerede, eller har citerede det. Jeg er langsomt ved at ikke, at det tager syv. Det tager syv. Og de syv år, gav jeg godt se mere af, end den overnight. Der blev jo success. Risikoen ved den der hurtige vækst, det er også, at man crasher rigtig hårdt. Hvorimod, hvis man vækster, efter det, jeg kalder de små skridsprincip, hvor man sørger for, at der bliver kommet svårt at tale på bundlinjen, før man tager det næste skridt. Så er der altså større chance for en succes, men det tager, måske de der syv år. De små skridsprincip, vil du kalde det en mere bæredygtig måde bygge en virksomhed på? Altså, ja. Det vil jeg nok. Ja. Nu skal du være måske mere bæredygtig. Man satser, at det, jeg overspudde, man har, har jeg ikke også til det næste. Og låner man penge, eller får man investeringer, så er de mindre. Ja, mindre investeringer. Ja. Og måske flere omgange. Og det her med at vækste for andre folk penge, det er altså rigtig let. Ja. Fordi hvis du kan bruge andre folk penge, så skal du ikke af med ret meget af det, der er det ikke. Og det er let at trække på skulderen. Og hvordan kommer du til at bruge dem? Så mindre endnu mere. De små skridsprincip. Og at det tager tid. Otto, hvad tænker du? Altså, det, jeg kunne godt tænke mig, at Bård, jeg anser, at jeg kan sige målet, altså indgålet for sådan en ny værksædehistorie, hvor den dominerende, i løbet af hule, det er jo, at man får nogle penge som investering for at vokse rigtig, rigtig stor anerkender. Der er super god succes i at bygge en forretning som er søvn og sødelid, som tager lang tid. Men den, der er sådan, hvad er det som man åbner over? I øjeblikket er grønne investeringer og bæredygtighed i investeringerne. Det er en endemål for mange af de ting, der bliver sat i gang. Altså, at man laver en stor transformation af et eller andet i samfundet, og så er det en succes, så det ikke nødvendigvis afkastet på den ene investering, men også det, at man forandrer måde som bliver succes endpoint. Man måske tager fejl af et grønne historie, de gør det også for at tjene penge, så du skal ikke tage det måde, at det er værd at søve i. Hvad hedder det? Men succeserende mål på, at man lykkes med en transformation, det kunne være nogle gode beratninger, at komme ud ved. Så det gode endemål, der måske har en impact? Ja. Ja. Jeg synes i høj grad, at man burde betragte i værksatteri som en form for middel, fremfor et mål. Altså, jeg taler med mange værksatter, og sidder på kontor til dagligt med andre værksatter, som jeg egentlig betragte, der er mere som aktivister, med både mænd og kvinder i øvrigt, men mere som aktivister end som egentlig værksatter. Så blev de værksatter lidt ved en fejl, fordi der var noget, de synes, der var lidt noget møje, og så bliver i værksatteri en måde at gøre det på. En måde at påvirke, hvis man synes, der er noget, der ikke er i orden, eller noget som samfundet mangler. Så i værksatteri er jo ikke sådan et mål eller en... Ikke slutmål i sig selv? Nej, på en eller anden måde så, det er jo noget, vi gør. Det er ikke noget, man er. I værksatteri er noget, man gør. Og det kan man øve sig på, og man kan gøre det på mange måder. Og man vil skabe forandring. Andre ord, I kunne tænke er, at der kom med i den her alternativ i værksatter fortælling. Nu havde vi den der med gruppen før, og altså, når du får en gruppe eller et team, så vækster du hurtigere. Jeg tænker også, at vi har nogle alternativer i forhold til det her med at skulle bygge imperier. Nog det, som jeg ofte møder, det er, at mange i værksatter er sammen, ad hok, så de laver en nærmere dildt dik. Det er sådan mere emøberagtigt. Så får man en stor opgave i sin virksomhed, så man ikke selv kan klare, hvis man er alene. Men så går man ud i sit netværk, så leder man efter nogen, som kan hjælpe en med at løse den opgave. Og så er det ikke sikkert, at det er de samme personer, der i det her netværket kommer sådan i spil. Det er der faktisk også danske kvindelige værksætter, som har skrevet noget om. Jeg kalder det at dele kagen. Men problemet med den her typen af vækst er, at den er meget svært målbar. Hvis du bygger et imperium, så kan du straks se, at den her er en virksomhed, der vækster, fordi du måler typisk på antal ansatte og på omsætning. Men den her del kagen principle, der deler du profiten ud på mange små indheder. Så det vil sige, du tjener ikke så meget, lige på den der enkelte. Ja, men deler kagen? Ja. Og du vækster heller ikke i antal ansatte, nødvendigtvis. Fordi din ansatte er de andre selvstændige. Så det er sådan et netværksbaseret tilgangsskib? Ja, og den er svært målbar. Ja. Og det er også det, at den zebra kommer ind, som er et regnernevn, ikke? Ja, zebra skulle jeg på her. Man kan måske være venner med indjørning, men zebra er jo flogtyr. Ja. Og så findes de virkeligheden. Ja, de findes i virkeligheden også. De er faktisk ikke de dyr, der går på den her jord. Du kan fordele med dem. Og så vil jeg opsovere den alternative historie her. Det tager tid. Det kan tage syv år. Det kan også tage længere. De små skridsprincipe er muligvis en mere bæredygtig måde at starten virksomhed på. Men det kan være, at man går efter et endemål fremfor at i værksætteriet i sig selv. Det kunne være et grønt endemål, eller bare et, der har en eller anden impact her i den her verden. Investeringerne kunne være mindre og måske lidt flere henad vejen. Og teamstrukturen eller samarbejdsstrukturen er lidt mere ad hoc baseret. Ja, godt. Og altså, vi kan jo kalde det her for sebratrikanten og for unicorn fortællingen. Godt. Hvis jeg måske lige en ind i kommentaren ind, der er et parlelt med aftale i kommentaren før, den historie, der ligger i det her eller ikke en, der er nødvendigvis behovelset og være sådan en, en, der skal fortælle. Det er også en historie, der er en flok, der flytter sig rundt. Det gør opnå rigtig meget, uden at man skal prale med nødvendigvis. Men det har en konkret dansk eksempel i hvilken som er to good to go, som gør det bravende godt og egentlig gør ret meget væs, som er sig. Det er, hvad hedder det? Måske et framtidig største stjerne, når vi har en dansk iværksel at sige? Men vi kunne måske godt bruge at de pralede lidt mere. Altså i hvert fald. Og også for os, fordi det er ligesom liggitimitet til alle de andre som er der ude, og som ikke længere føler sig forkert. Fordi, okay, dem her er der altså også nogen af. Men vi hører jo ikke om dem. Så derfor ved vi ikke, at der er faktisk ret mange af dem. Så kunne du også godt tænke dig, at sådan en case som to good to go, var lidt mere tydelig eller hvad? Altså det er jo en altid, en direktøres privilegi om de vil bruge historien om hvad de skal bruge den til. Hvad hedder det? For iværksel af fortællingerne og for flere af den slags ja, så ville det være rigtig godt at få de fortællinger ude helt sikkert. Okay, alright. Og nu går vi ind i, hvad skal man sige? Jeg foregriver lige den måske mere betænde del af den her samtale, fordi her har vi om iværksætterfortællinger. Og den her debat handler om iværksætteri og køn. Nu flipper jeg siden, og så går vi ind i kønssnakken. Yes! Og den, hvad hedder det? Hvis det her er iværksætterfortællinger, hvis det her er karikaturen på den gængse, den offentlige og den ønskede i værksætter eller den ønskede i værksætterfortælling, så kan vi sige, nu går vi over i karikaturen også af forserne, der knytter sig til det ene og det andet køn. Og nu skal, nu vil jeg gerne inviterere, til at tænke ind i en box, velvidende, at der ikke er nogen køn, der passer ind i en box helt livet igennem. Men, jeg kunne faktisk godt tænke mig, at starte med dig helle. Er der nogen særlige ting som kvindelige i værksætter er dygtige til? Jeg synes jo, de er rigtig dygtige til at være gode strateger. De gode strateger? Ja. Hvordan? For mig at se, så laver de nogen, så bygger de deres virksomheder på nogle strategier, som gør, de måske ikke er dem, som tjener millioner, men de går heller ikke nødvendigvis ned, når de kan spænde bændet lidt ind, så de crasher ekstra så hårdt. Altså de går til, at skal lære ned? Nej, altså de, ja, altså de går lidt med livrem og seler. Og det kan være både en god og dårlig ting, men jeg ser det egentlig som en god ting. Og det er i hvert fald en noget, der knøder sig til, vi er nødvendigvis her i din forskning. Altså jeg synes egentlig, de er ret rationel i den måde, de tænker virksomhed på. Hvordan? Altså de kan ikke gå på vandet. Så så på den måde, jeg er rationel. Realistiske? Ja, realistiske. Altså de maler måske ikke en unicorn, hockeystav, tegning op med det samme. Nej. Det er godt, hvad de når dig hen. Men det er nok ikke det, som de kan lige for at starte med. Klart. Otto, hvad ser du for dig, at kvinder er særligt dygtige til, når de kommer til jer i vækstbunden? Altså kvindelige med store, som er det fældt, jeg sidder med om, og har en anden tilgang til due diligence, at de mennesker, de skal investere i, en mænd har. Og bruge mere tid på at tage det der nøde med. Det er i hvert fald vores oplevelse, at der går længere tid inden de laver investering, de er gennem flere rundtere af samtaler. Der ligger noget i det, jeg er ret sikker på. Jeg tror, alle investorer, de dygtige, de har lært sig, at der skal en menneskelig due diligence til på de team, som man skal egentlig, og så tror jeg, at kvinderne har en forårse i at sætte sig egentlig både videre, de skal have samtalt med de teams, som der bliver sat sammen. Der er noget der skal bidere om egen. De er gode til at registrere teams eller at få valgt de teams? Det er at lave at investeringen skal laves ind i et team. Så den der HR assessment er, om det her team er et godt team, om det her team kan samarbejde, om de har mennesker. Vi har set sig i en direktørstol, som vi slet ikke skulle have sat sig i, om de kan samarbejde med dem her. Man bruger mange store i dag, bruger nogle HR screeninger, hvor en anlyse af, hvordan man arbejder, tror kvinderne er bedre til at sætte sig ned og tage et par samtaler, og så har deres egen HR-modering ind i den. De er bedre til at tage samtaler. Ja, man forstår mennesker, tror jeg nok, det ender ude i, at de skal tage det, jeg kan. Klart. Ja, Maria, hvad tænker du, at kvinderne er dygtige til? Ja, jeg synes, det er enormt svært spørgsmål, fordi jeg synes ikke, der er nogen særlige forskel på, hvad de mandelige i værksætter, jeg snakker med er dygtige til, og hvad de kvindelige i værksætter, jeg snakker med er dygtige til. Men jeg synes, der er enormt stor forskel på, hvad de forventer, og hvad man bliver mødt med. Og derfor så så, altså, når man bliver mødt af en ting, så bliver man jo også formid af det. Så det er, at man hele sit liv bliver mødt med en forventning om et eller andet, og så tilpasser man sig det. Lad os snakke lidt om de forventninger der, fordi de kan også komme ind her. Hvad er det for nogle forventninger, der tit bliver mødt med som kvinde? Måske ikke dig, men sådan i den gængseforstand? Ja, altså, jeg tror jo, jeg tror, det selv gik op for mig, at jeg var kvinde, og det kan mig til at lydde lidt, karrikeret ikke også, men jeg var jo bare vokset op i den generation, jeg er fra 88, vokset op med, mener kvinder er fuldstændig lige, du kan blive fuldstændig sammen sådan en brødre, og så siger min far, det bliver dejligt for dig at gå på parcel, og jeg tænker, hvorfor tror du det? Og det havde han ikke sagt til min bror, men pludselig er der en forventning om, at jeg synes, det er helt vildt dejligt at være på parcel, i lang tid alene med de her spadebørn, og der er en helt anden forventning, til både min daverende kæreste, og til min brødre. Så der er bare en anderledes forventning om, at jeg gerne vil være enormt meget sammen med min børn, jeg er glad for min børn og sådan noget, men der er en anden forventning til min rolle, og der er en, der er, til farens rolle i det, og det private går jo ind i den forventning, der er til mig på arbejdsmarkedet. Så der er noget omkring moderskab, som er svært at komme udenom. Og at kvinder er omsorgsgiver? Ja, og man er en svarlig for relationer. Altså, at man er lidt ansvarlig for den, man kan blive lidt ansvarlig for den gode stemning en gang imellem. Ja, ja, ja. Og det er ikke nogen skyld, altså sådan, det er ikke sådan, fordi nogen har sagt, nu er du ansvarlig for den gode stemning, men det er jo bare noget, der er tit kommer til at ske. Og hvis Helle også stiller sig op på scenen, og gør præcis det samme, så er man også opfattet forskelligt, og det er der også alle mulige undersøgelser, der viser, at hvis en kvindelig leder er meget handlekraftig, og meget så markant, og stiller sig op på den der scen, og praler med alt det, hun har opnået, så gider man faktisk ikke rigtig arbejde sammen med hende, fordi hun virker bossig og styrende, men hvis man gør det, så virker han cool, og man vil gerne være i hans vlog, og han er en god kammerart, ikke? Så jeg ved ikke, om men og kvinder er meget forskellige, men det bliver opfattet meget forskelligt. Lad os tage lidt ind i forventningerne, eller nogle reelle forser, som man ser hos men i det her fælt. Hvad er det som men sådan? Ja, det ved jeg ikke, om du egentlig har forskrivet, men så er det gode til i vaksilleriet? Nej, det har jeg egentlig ikke. Men er det mest kvinder, du har klikket på? Ja, det er jeg næsten udelukkende kvinder. Altså selvfølgelig har jeg også nogle historier om men, men de men, som jeg kommer til at tale med, det er de men, som siger, ja, men sådan det, jeg gør, er jeg også. Og så jeg tror, at vi skal passe på med at sige, ja, men det her er kun kvinder, som handler på bestemte måder, fordi der er friske også rigtig mange men, som gør ting, lige som kvinder vil gøre. Det er bare mere tydeligt, hvis vi kigger på gruppen af kvinder. Måske igen, fordi de her men, som gør det anderledes, de føler sig forkerte i forhold til den dominærende billede. Mande fortælling, eller? Ja. Ja, klart. Okay. Og så... Nå, Undskyld, jeg håber ikke lyden er for øjne, at jeg siger noget i sejen, for skrækkede udgiver. Nej, det fik vi. Har du det input? Nej, det var et perspektiv af tingene, som måske kunne være relevant. Meget af de business angels, som vi møder, og det er jo over 50 procent af dem, som er men. Ja. Det er dig en eller anden grundfortælling i, at de har skabt en virksomhed, og sålt den, og fået nogle penge ud. De har kæmpet, og de har kørt, ja, jeg har populært sagt, et ægtiskat ned, og de har kæmpet virksomheden op, den der overlevede, og nu de er ude og lede efter nogle nye investeringer, som mener lidt om dem selv. Så man kan sige, de er en snur, der går rundt i miljøet, har også sådan nogle af dem, sådan en grundfortælling. Og det gør, at det bliver den dominerende billede, som de briller, som de fleste i værksætter, bliver målt op i mod, og der miser man altså en del muligheder, fordi det er ikke alle, der passer ind i det brillestel. Og det har vi faktisk et ord for i forskningen, det hedder homofili. Hvad betyder det? Ja, men det betyder, at på engelsk krammer man også i seng, det hedder birds of a feather flock together. Så det vil sige, at hvis du ligner hinanden, så er det dem, du fokuserer på. Så de tiltrækker det, så de tiltrækker. Homofili. H-O-M-O-P-H-I-L-I. Yes. Så du tiltrækker dem, eller du tiltrækker dem, som ligner dig selv. Så det er ikke nødvendigvis en kunstbajas, eller på anden måde, det er bare sådan vi indretter, som mennesker. Altså jeg samarbejder også med, jeg befolkner lige noget af mig selv, og jeg kan blive dunk mig selv i hovedet med det hver gang. Så tænker jeg, nu skal du have nogle nye ghostrækter, og så ligner de bare sjovt nok. Rigtig meget af mig. Noget slående er, som Otto faktisk lige fortæller nu, det er, at 90% et slag på tasken går ud fra, at det er en fornemmelse. Og du har, at der er 90% mændelige store, og så er lidt den gængse fortælling, om dem er, at de satte et ægteskab over styr, men de fik sig en virksomhed, som de sålde det at leve, om man skal brænde den af den, hver efter. Stærkt kajkeret, men ja. Stærkt kajkeret. Der er en spørgsmål fra Jeppe her. Kan man gøre noget særligt fra investeringsfundene for at fremme kvinder i værksætteri? Lige præcis. Der bliver nemlig spurgt online, om man kan gøre noget særligt fra investeringsfundene for at fremme kvindelige kvinder i værksætteri. Og den smider jeg lige over til Otto, fordi jeg synes det er, det du siger, at der er 90% mændelige store i dit lag, synes jeg, hænger slående godt sammen med denne her. Det her diagram, som jeg har startet med at vise. Så hvad kan I gøre for fremme, at der kommer mere kvinder i værksætteri? Vi har gjort en del for det. Både for den kvindelige, kan man sige, diversitet, men for diversiteten. Vores eget område, det jeg sidder med, hvor Vexpond har et program for Business Angels, er vi i siden 2019, lige efter flere kvinder til programmet, og prøvet at få fat i dem. Og det bliver vi ved med. Og det er diversitet ret. I både på køn, etisitet, allerede, og brænser, som vi prøver at ramme statens investere, som jeg arbejder i, har en interesse i, at det hele ikke er en indstyrning, og populært sagt, investorer fra Nordseland, der vælger IT-investeringer, det er sådan den karrikeret billede. Og så er der et eller andet investor, at faktisk indgå sådan en diversitets charter, hvor man prøver at bryde homogeniteten, prøver at undgå, at teams er sat sammen af udlukkende etkøn, og det går tilbage til, at investorerne, dem, der grupperer sig, bliver til en investeringsfond. De heller ikke, at det består af fem partner i den ene køns fordelning, så vi arbejder meget aktivt med det, og prøver at skruke til det. Ja, jeg synes, det er den spændende del af mit arbejde, at prøve at se, hvilke succeser, der kommer ud af det på investeringsten. Og hvordan går det så med det? Er der kommer der noget ud af, at de prøver det? Altså helt lokalt, i forhold til en ansøgningsfrist, vi har ud nu her, hvor vi søger kvindelige, store ud af en probering, der var der nul ansøger på de første 30, som var kvinder, så altså, vi har det som en ståeludfordring. Yes, det er godt. Det er lidt op at bakke. Jamen, det er rigtig meget op at bakke. Nu, jeg har jo spurgt ind til kajkeret fortællinger om køn, kajkeret fortællinger om i værksætter, og jeg synes, at der godt lidt kan være en lighed på tværs af det her flipboard, med at det her er sådan lidt en manne fortælling, det her er lidt mere en kvinde fortælling. Der er altså også ekstremt mange mænd, som ikke kan finde sig selv i den der stereotype fortælling. Så det er mere, der er jo ikke særlig mange mænd, der gør det der heller. Det bare demiserer. Præcis. Så det er jo ikke et kvindernes problem, så det er jo ikke også, der har problemet med, at den der fortælling, det er jo masser af mennesker, der bliver problemer med. Så det er jo... Ja, det er systemet. Ja, det er et spil af talent, og alle mulige ting, men det er bare sådan... Jeg kender masser af mænd, og heller ikke, at den kan forstyrre sig med den, og som også laver i værksatteri på en anden måde. Jamen lad os lige så den her ned. Og snakke lidt om... Så nu her, vi har 10 minutter tilbage. Jeg kunne faktisk godt tænke mig, at snakke lidt om løsningsmodeller. Altså i vækstfronten, som auto-nævner, der har sådan et diversitet, altså, i har en diversitet forplægelse, i prøver virkelig at give forskellige køn, end men også forskellige nationaltider, og så videre. Hvad er der ellers af løsninger på, hvordan får vi flere kvinder ind i værksatteriet? Hvad tænker I i to her? Hel eller Maria? Hvis man gerne vil have flere kvinder til at komme ind og få penge af business angels, og så videre, så tror jeg, man skal tænke meget på, hvordan man kommunikerer. I offentlige medier? Ja, og når man så har et eller andet opslag ude, altså, bruger man nu de ord, som også appellerer til kvinderne. Hvad er det for nogle ord, der gør det? Ja, nu har jeg så ikke set autosofklage, så jeg kan ikke sige noget om det, men der er jo altså ord som konkurrence, for eksempel, som typisk bliver forbundet med mænd og ord som samarbejde, som typisk bliver forbundet med kvinder. Så hvis kvinder ser et opslag, hvor der står en masse om konkurrence eller maskulin-prædeord, så er der faktisk forskning, som viser, at så tiltaler det du ikke. Det er det samme med jobopslag. Så hvis man gerne vil have flere kvinder ind, så kunne det være et sted at starte. Jeg meder mange kvinder, som siger, at vi vil gerne have nogle penge til vores virksomheder, men vi vil godt nok ikke opgive ejer en del. Vi vil gerne være i kontroll, så det betyder utroligt meget for dem. Så jeg tænker, at man måske i hele investeringssystemet kunne tænke på, kan vi tænke i nogle anderledes modeller, ikke kun, når vi tænker kvinderne, men måske også, når vi tænker de her anderledes typer virksomheder. Vi vil gerne vil nogle andre typer virksomheder, end de, der er i til virksomheder, der bare har raketfart derude af. Så skal man måske spørge de her folk, hvad har I egentlig brug for? Og det tænker jeg, det mangler faktisk meget i systemet, det er, at man spørger målgruppen. Det gør vi jo meget i marketing, hvis vi vil sætte lidt produkt, der spørger vi målgruppen. Hvad kunne I tænke at købe? Det kan jeg også godt gøre her. Jeg ved ikke, om du har et input til den alternative måde at investere på Otto? Det bliver med far for at være supergermel mand. Hvem må du gerne lage? Jeg vil sige, at det er, som investor, der skal i en virksomhed, så går man ind i den for at blive en del af den økonomiske succes, så ejer han delen noget, at det er væsentligste værktøj, så den er svært at lave omgruppen. Men jeg hører også, at man ikke ønsker at miste kontroll, og det er faktisk de fleste investorer også er indforstået med, at et team skal behålle kontrollen over sin virksomhed, for ellers er de ikke motiveret. Det kan være, at der er noget om kring kommunikationen i, at man har trygt med hinanden, og at man ved, hvad der er en god, kan man sige, skilsmise papir for et selskab. Et selskab bliver stiftet på en eget aftale. Eget aftale definerer en god skilsmise, hvis det er skrevet ordentligt. Og sådan noget kan være en rigtig god skilsmise, hvis man taler det godt i gennem for en fælles forståelse af, hvad er vejen ind og hvad er vejen ud. Men ja, selvfølgelig skatter lydes til teams, og det er meget tænkligt, at der er brug for en god snakke om, at de bekymringer, som særlige kvindelige grupper af værksætter har, det er et slet ikke, hvad hedder det. Det kunne godt tænkes. Super. Og sådan noget, du også nævnte, det her med, for for den her samme til det, er, at imellem investor og en og i værksætter er der mere end kun penge, altså det mere end kun en penge-transaktion. Det er jo også et samarbejde, som måske nogle gange kan afskrege, hvis man ikke kan spejle sig i sin investor, tænker jeg. Ja, ja, det er et samarbejde, som jo typisk er en overrejge, hvor man er sammen, og investorerne tilbage til det her med de den domineret gruppe af investorer, der er i dag mellem, som er skabt med den der profil, som før beskrevet, hvis man fik nogle fire kvinder med ind i gruppen, så tror jeg også, at de vil spejle sig mere i de grupper, som var med diversitet. Super, Maria, vi skal også lige have dig med til sidst, lige om Bletcom og der er et spørgsmål fra, hvad tænker du af løsninger? Tænker du, noget af det første helle, nævnte var, at tale anderledes til et kvinder, hvad tænker du af løsninger? Altså jeg synes, vi generelt skal brande i værksætteri, som en pissefød legeplads for at udvikle alle mulige kompetencer. Altså så i stedet for at kunne at kigge på resultatet og der har median et ansvar og det er lavere levenshule, man kunne også godt lave noget andet, som ikke var så resultat orienteret eller meget sådan, men det gør man også, altså med mere af det der fokus på, det er en mega fed mulighed, det er en fed måde at udvikle kompetencer på, vi har det sjovt, der er masser af kvinder, der er i værksætteri der er masser af mænd i værksætteri der er masser af cool mennesker og alt muligt diversitet, det kunne bare være fedt, hvis også det var det billede, vi fik malet på en eller anden måde at median har et kæmpe ansvar, jeg synes bærlingsker og mange af de her viser har et kæmpe ansvar for at vise det og både når vi kommer til bestyrelsesfolk og når vi kommer til en stor osn og så vise diversiteten for det er så nemt købt, at hver gang vi har brug for nogle til at udtale, så spørger vi dem der var udtalt til sidst ikke, så vi kan se, kan vi tænke om 3 kvinder i værksætter og drøningerne kalder det ja, vi kan godt finde de der i værksætter, drøningerne de skal jo endelig tale, så de skal blive ved men jeg synes med medianer har et ansvar for at se på, hvad har vi, vi kan fortælle og hvem kan vi fortælle udtale sig, også når det kommer til mænd, altså sådan, det bliver meget kajkert og der synes jeg godt, vi kan nyangse det mere og der synes jeg medianer har et ansvar, vi har det fedt og der skal bare komme flere til det lyder til, at der er en kommentar også online der er to kommentarer som er beslægtige, som handler om vækslaget for kvinde i værksætter på universiteterne og det ene er kirsten, der spørger om uddannelsinstitutionerne kan tænke i værksætter ind i forbindelse med at man gerne have flere kvinder til at søge ind på stemfag og indenfor humaniorer også hvordan man kan gøre flere kvinder på humanistiske uddannelser interesseret i at blive i værksætter ok, det er jo faktisk en helt debat hver, vi har et minut tilbage jeg smider lige kommentaren over til dig Hvad kan man gøre for at få flere kvindelige studerende ind på stemfagene og hvad kan man gøre for humaniorer til at tage i værksætteriet med sig videreud i livet den første, den vil jeg godt spark til Jønspark for det tror jeg, jeg tror faktisk, det starter meget, meget tidligere og vi har et minut tilbage ok, altså kvinder, de bliver præget allerede i Folkeskolealderen og det følger dem hele vejen op der er nogen enkel, der er anderledes nummer to var Hvordan får vi humaniorer mere ud i værksætter der tror jeg helt klart at der skal vi have nogle flere rollemodeller som kommer fra humaniorer, vi har masser af dem jeg kender masser og så lærer jeg os for nogle flere rollemodeller ind og så igen tage i betragning at kvinder har nogle andre preferencer kvinder tænker måske lidt anderledes gør det legitimt vi skal ikke fikse kvinderne så de skal passe til systemet vi skal fikse systemet, så det passer til kvinderne det synes jeg er en fantastisk sknående ænde på, tusind tak for de du var med og du havde skåret fra Autospace og tak til dig helt nærkeld, og tak til Maria, Lya, Lja Bæk og tak