 Dobre jutro svim učesnicima, nadam se da se čujemo i da je sve u redu, pošla i 9 sati ne bi dužili, ne bi dalje čekali, već imamo 70 učesnika kojoj verovatno će i određeni gru učesnika da nam se pridruži u nastavku. Belkom je zadovojo svo da otvorim drugi od ukupno 7 webinara koji se u sklopu projekta izrade strategije okoliša, odnosno životne sredine za Bosnu i Hercegognu, skraćena nazvanim SF22030+. I organizovanog odstranej štokomtkog instituta za okoliš i lokalnog partnera Enova i Cener C1, a pod pokrovetelstvom Švecki ambasadij. Kako vam je poznato, u to koji je proces izrade strategije zašte okoliša, koji treknutno obrađuje 7 tematskih oblast, od kojih je jedna odpad. Za nas je to vrlo izazovan proces i za sve učisniki koji učestuju u izradi. Znate da imamo i sedam radni grupa koje je veliki broj učisnika koji kroz jedan noviji dosada način strategijškog planiranja partic patotnim pristupom, učešćem velikog broj interesnih strana, prestaj odreženi iskorak kada je u pitanju strategijško planiranje u Bosni i Hercegognu. Izazov je već tim veći jer po prvi put Bosni i Hercegognu će dobiti strategiju koja treba da nas približi europskom putu kada je u pitanju zašta okoliša. U tom svijetu organizovali smo je ovaj danošnji webinar koji ima za cilj da predstavi iskustva, estonije u procesima usklađivanja i provedbe zakonodavstva Evropske unije o odpadu i izredne odgovarići strategija koje su bili vezane za taj put. Moderatori danošnjih skupa ćemo biti kolega dražniku Bilića, moj ime Irem Silajđić i nas dojesmo zapravo vodeći stručnjaci koji vode i proces izredne strategije za oblast upravljanja odpadom. Na danošnji webinaru časme ubostiti naše izlagače i zestonije gospodina Hari Muru i Peter Eka koji će biti danošnji predivače na seminaru. Prije nego što ih predstavim i dam im riječ zamoliću kolegu draženka da vrlo kratko da pregled trenutnog stanja u oblasti odpada i s njim povezanih izazu obostnih hercegojuni koji su rezultat rada, radne grupe za upravljanje odpadom u skopu izredne ove strategije do koji smo došli el kroz zajedničku diskusi u dvije radne grupe koji smo dosada organzaovali sklop izredne strategije. Dražen koji zvali? Hvala ire. Na početku ja bih zapozdravim pri svega naše predivače kao i ostale učesnike u danošnji webinaru. Kao što vidim, po rep članova radni grupa imaju dosta participanata koji nisu članovevi radni grupa. Na početku prije predavanje naši predivača, na pomenju da je radna grupa za odpad, podržala dva dvije radionice i ja ću ukratko za naše predivače i za ostale učesnike kratko prezentva trenutnu situaciju što se tiče upravljene odpadom Bosni i Hercevuni. Nači u 2019. godini, na osmogu istatijskih padataka, u Bosni i Hercevuni je generisano oko 1.2 miliona tona odpada. Od toga se je zakupljeno oko 77% a najveći pracnet ov sakupnog komunalna odpada potiče iz domačinstava, a zatim oko 18% je iz proizgodnih delatnosti i 4% je iz javnih službi. Što se tiče sastava u sakupnog odpada, organiska afracija je predražno dominantna i ona je i do 50% o zavisnosti od obština do obština, odnosno gradova, a ambalažnoj odpad je negdje do 40%. Oko 77% je stanomištog ukođeno u slukom prikupljenje odpada, a što se tiče preradi odpada, dominantni i tretman odpada u Bosni i Hercevuni je i dalje deponovanje, postoji 7 regionalnih sanitarnih depunija koji se izgrađene kroz projekta Cvijetske Bank i uprenenju čustim odpada u Bosni i Hercevuni i postoje još četri međuopštinske ali koje nisu ne zadovoljavi sveve kriterijome da bude sanitarne, i neke prelazne dozvole zarad, plan prelogeđavanja da bi postali sanitami, a i oko 76 neurijeđenih obštinskih depunija. Od toga je oko 36 republice sutkoj 39. fedraciji Bosni i Hercevuni i jedna je u Brčko districtu. Takođe veliki je broj i ilegalni depunija, nači podaci iz 2018 godine vore da je oko, da se u BH nalazi oko 2270 lokacija ilegalni depunija, od čega je u republice sutkoj oko 270. U BH installirano oko 5 linija za sortiranje odpada, od čega linija u doboju neradi i tu se vrši sortiranje glavno amalažno odpada. Nedostaju nam postrojenja za obrad izbrinjanje poslini kategorie odpada, poslino mislim življena odpadni mulj, medicijski odpad, opasni odpad. U BH Hercevuni posti i operatiri, u federaciji Bosni i Hercevuni operatiri za ambalažni i elektronski odpad, u republice sutkoj i jedan operatir za ambalažni odpad. Što se tiče finansiranja usluga, nači u glavnom se komunalna ova preduzeća svoje usluge naplaćuju sa kupljenju domačinstava i jednim dijelom iz lokalnih samouprava i cijena je u glavnom još na kvadratnom metru stambene površine i kreće se negdje 10 feniga po kvadratnom metru, a godišnja negdje ponerisana cijena je u federaciji oko 88 maraka po toni ili 79 maraka po domačinstvu, a u republice Srpskoj 113 maraka. Izminjam se u Brčkom je oko 80 maraka, a u federaciji Bosni i Hercevuni oko 102 maraka. Takođe što se tiče strategiji dokumentata u republice Srpskoj postoji usluvena strategija uproganja odpadom do 2026 godine i na osnovu te strategije urađeni plan pravljanja odpadom do 2029 godine. U Brčko distriptu takođe postoji strategija uproganja odpadom u okviru strategije zašte životne stredine i važi do 2026 godine, a strategije za uproganje odpadom u federacije istekla. Već irema vas upoznala koliko na kompensipu teče izrada u GESAPa i mi smo druga grupa, odnosno radna grupa za odpad i postoji radne grupe za četrinje vova vlasna, zna nivog Bosni i Hercevuni, da psim grupa na nivog federacije i grupa na nivog republice Srpskoj i Brčko distriptu. Dosad su održana dva sastanka ovih radnih grupa i radnih grupa su definisale ključne izazove za svaki nivog vlasti i sada kratko sam provoči kroz ove ključne izazove. Znači na radna grupa za nivog Bosni i Hercevuni je konstantola da nepostajne efikasnog izazovisu i nepostajne efikasnoj mehanizma, planiranja, koordinacije, monitori, aktivnosti u sektoru upelja i odpadom i druga i izazove je nedoljno efika sa sistem implementacije međenaradnjih objevia za u oblasti upelja i odpadom, tukveći tunapaze u svog konvenciju odilom. Što stiče radnih grupa za republice Srpskoj i federacije, one su dosta slične, pa je ovode su neki jedan isti definisan u tih na nivog federacije i Bosni i Hercevuni, odpočuje od nedoljno razvina u zakonoskog okvira nedostatak politika, koje je podržavili prevenci zada njegovu ponovnu upadrgu i politike ka cirkularna ekonomija u upraljenju i odpadom, datim nedoljno efika sa rada institucija u sektoru, sistem genericaća, načinja izvještavanja, datim nedostatak financijski instrumentata za dekvatno upravljanje, nedoljna infrastruktura za prikupljanje i odlaganje odpada, datim takođe infrastruktura za njegovu tretman, nedoljno razvijena svijest javnosti u pravilnom upravljanju, prikupljanju i odlaganju odpada, nedoljno razladžen sistem produženju dogovornosti za posebne kategorie odpada, već sam zpomenil, način da u federaciji sam posledi za dvije kategorie, ne rješenje pitanje posebnih kategorie odpadna u ulja, akonator i baterije i ne rješenje pitanje konteniminarih lokaliteta. Što se tiče Republike Srpske, ove izvjezduju dosta toga sličičnija, međutim je u ovdje samanuprejner razlika neprovođine mjera za prevenciju odpada, ali to istako, planom su definisane mjere, međutim te se mjere neprovodi, zatim nedoljno razvijen sistem upeljena industrijskim i opasnim odpadom i rješenu pitanje, lokacija većeg zageđenja životnja strena i tako zvani srne tačke. Brčko district, isto radna grupa je definisala 7 kljušnih izvazova i ovdje možda bi samo izvoju za brčkoje nepostvenje, sisteme, izvazne postvenje, sistema, prodreženje zgodnosti i prezvžača i neuređena lokalna deponija, komunalno odpada koja prestalja stvarno veliki program za brčko, ali tu smo se upoznali sa nekim pomacima i uskoro bi komunalno prezveći s brčku trebalo da svoj odpad vozi u zvornik, tako da će uva deponija u to koju proces izladi je projekt alcenacije i trebalo bi dođi da njehem zatvara. Javi za toliko, samo i znaželjio nam sima uponila rad i pozivam ovje sve učestnike, danasnjek webinara koji nisu članovi radni grupa da se sloveno prijavi bilo koju grupu, znači možete u sve četri možete neku koja vas interesuje, znači prijavite se možete na jedan od ovih e-mailuva info.et.sup.va ili slanja e-maila iremi ili meni na ove navedene adrese. Toliko. Hvala draženko i hvala što se manje više bio za danom vremenu, potrud ćemo se da spratimo dnevni red i da ne iskačemo iz okvira. Sada bih pozvala gospodina Harija Muruda s svojom prvom prezentacijom nas pozna o izazovima i potrebama za razovjem u svijetlu okvira Evropske unije oblasti upravanja odpadom na primjeru Estonje. Možda bih samo kratko da prestajim gospodina Harija, on je direktor za program Štofomskog instituta za okolišu talinu. Inače, doktor nauka iz oblasti okolišne tehnologije koji je ste kao na Tehnološko universtetu u talinu, a zvanjem majstra nauka o oblasti upravljanja okolišim i okoliši politika na universtetu u Lundu. Gospodina Hari u njegove pođe interesovanje je u glavnom cirkularna ekonomija i zaštita okoliša u svijetlu EU politika i ima više od 20 godina iskustva u koordinaciji domačih i međunani prekata o održivom upravljanju odpadom i održivom potrošnji proizvojni. Gospodina Hari, zajedno sa gospodinom Peterom koji ćete u poznati malo kasnije, učesto u celom procesu aproximacije Estonije politikama Evropskie unije u trenutku i alkada Estonija pristupala Evropskoj uniji i u tom smislu njegova iskustva i znanje koje će nam trenjeti kroz današnje prezentacije su nam vrlo bitne u smislu otvaranja nekih novih pogleda i mogućnosti za Bosnu i Hercegovinu kada je u pitanju strategijško planiranje jer uvode sam rekla za nas je proces vrlo bitno ovom trenutku kada i Evropska unja ima posebne zahtjeve za Bosnu i Hercegovinu u tom smislu se radujemo da čujemo danasnje prezentacije. Pogledajte. Dobro jutro i odmene zaistam je veliko za dovoljstvo što imam priliku da vam prenesem neka iskustva sa stanuvišta Estonije mislim da ima mnogo interesantni stvari i poučnih iskustava kada je riječ o provedi politike u oblasti odpada Evropske unije pošto postoje mnog je sličnost između Estonije i Bosne i Hercegovinu ako se osvarnemo na našu historiju na politišku historiju takoče postoje sličnosti i postoje zajedničke karakteristike izmađu ovedi zemlje kada sam slušao draženkovu prezentaciju koji je govorio o izazovima i problemima u različitim regijama takoče sam svatio da i tu postoje mnog je sličnosti tako da mislim da će biti zaista interesantno čuti naša iskustva kada je riječ o provedi propisa Evropske unije prije nego što počnim sa prezentacijom o upravljanju odpadom možda bih rekao nekoliko stvari koje se tiču Estonije ja se nadam da ćete da vidite moje slajdove kako se stavljete tako da možete stavljete na paralela prezentacijom u engliju malo vremena da damo kratak pregled tako da se nadam zaista da nećemo imati problema sa vremenom molim vas irem da vodite računa od tome da nebismo prekoračili vrijeme kao što sam već rekao postoje mnog je sličnosti izveđu naših država Estonije je definitivno jedna od svih članica Evropske Unije posebno kada je riječ o brojistanom nika ali kao što sam rekao i rani je bilo sličnost i ako smo mala zemlja imali smo mnogo občina zemlja je bila podjeđena u manje občine što je definitivno problematicno jer dovodi do različitih problema kada je riječ o razvoju sistema upravljanja odpadom u ovoj maloj zemlji nekada smo imali više od dvijesto malih občina sada smo taj broj smanjeli na gotovo poluvinu imamo oko osam deset občina ali još uvijek je to priličan izazov za nas ali mislim i piter osvrnuti na to što se tiče ekonomske strukture mislim Estonija je ostavila mnog je oblasti industrijskie proizvodne i prešlo više na sektor usluga Estonija je vrlo poznata po uspješnom razvoju i kate sektora imamo posebne industrije koje se odnose na upotrebu resursa što je također priličan problem i što dovodi do mnogih izazova Estonija je postala članica 2004. godine malima sedeći slide i možda sada još par činjenica nastajanju odpada u Estoni i upravljanju odpadom ako pogledate ove cifre možete pomisliti da proizvadimo suviše odpada više od 20 miliona tona što je 17 tona po osobi zaista to zvuči zastrašujuće mislim da je evropski prosjek oko 3 tona po osobi ne govorim ove o komunalnom odpadu nego ukuplnom odpadu Estonija je dakle prevaziša nivo više strukov možete pomisliti da nešto nije dobro ali to je sve zafaljujući dusi uđniš kriljaca i ter će vam dati kratak pregled izazova koji se odnosi na ovaj sektor mineralnih resursa ovo je možda nešto novo za vas kada u procesu pristupa uvijek se radi ukuplnom proizadenom odpadu a ne samo komunalnom odpadu a u dio komunalnogo odpada je manji od 3% u Estoni onda se možete zapitati zašto govorimo u opću o komunalnom odpada kada ima toliko drugih vrsta koje odpada gdje se prevzodimo li više dakle komunalni odpad je ipak problem na koji moramo obratiti više pažnje jer kao što vidite reciklaža ovog odpada je svega 30% neke države su dostigle već 50% reciklaže a Estonija je ispot tog nivoa dakle ovo još uvijek ovaj sistem važi do 2025 tako da Estonija je pokušala da promjeni metode proračuna ovo bi trebalo da se promjeni do 2025 stvar na 100 parec reciklaže je oko 30% isto vremeno od laganje na deponju mislim da je to nešto gdje smo uspili i nešto što želim da podijelim s vama dakle kako napustiti taj princip od laganja odpada i preći više na reciklažu i na stvarno upravljanje odpadom ono što se pojavljio kao rješenje je ste spalivanje zahvaljujući spalivanju mi smo učitome smanjili obseg od laganja odpada Evo to bi možda bilo dovoljno o činjenica o historijskih činjenica o Estoni otome ćemo govoriti i u sedećim prezentacijama Pogledatim najvamija dešavanja u Evropskoj uniji što će definitivno biti nešto će uticati i na Estoniju na sadešavanja koja se odmose na upravljanje odpadom ali našto što i vi trebate uzetni u obzir jer ova je vrlo brzo putuje danas evropske politike odpada se u osnovi integriju u nogo širu cirkularnu ekonomiju ako prikažemo sledeći slide vidjet ćete prije oko godinu dana Evropska komisija je usvojila novi opcijalni plan cirkularne ekonomije koji kao što sam rekao ima mnogo širi fokus ne radi se više o tradicionalnom upravljanju odpadom kao tako nego se mnogo više odnosi na design proizvoda pokušavanje navika proizvodnje i potrošnje i fokus na podređena specificna podruća vrijedi ispomenuti ta podruća zato što su to prioritetna podruća gdje će postojati specificne strategije i aktivnosti da ih samo pobrojim prije svega plastika ovo je jedna od izazovnih podruća to me ću se također vratiti i kasnjali i elektronika i komputerska oprema baterije bozila i to zbog brlo brzog razvoja u sektoru mobilnosti jer će biti jako puno novi baterije na raspolaganju zbog toga što se više koristi električne energija prevozu dalje je utica na znavike potrošnje kao što je tekstil hrana onda i građeninski materiali taj cijeli sektor, jer 50 posto resursa koje imamo odno se se na izgradnju i građeninske aktivnosti to su dakle specificna prioritetna podruća gdje će se razvijati posebne strategije i aktivnosti veliki broj novih zahtjeva i ciljeva za trtanih vjednosti koje će se trebati ostvareti možemo li sljedeći slide monim vas ovo je ilustracija ukupnog pogleda ove circularne ekonomije i novih pristupa ne samo na kraju života, proizvoda i upravljaj odpadom obuhvoćaju se svi se faze ciklusa postoje i si i područe propisa koja će sada biti integrirana u okviru circularne ekonomije i važno ispomenuti korištenje materijala i naravno politike o kemikalijam evropske unije Rich i jedna od stvari gdje postoji jako puno novih dašavanja naravno design proizvodnja, to je prije svega našto što se odnosi na posebne zahtjeve o specificnim proizvodima sada je trenutno fokus na proizvode koji potroše energiju struju a poslije će biti i za korištenje materijala i circularnost specificno područe za fokus gdje se svečivalo manje pažnje se na potrošnju i upotrebu tu će biti biše novih zakonskih akata kao što je eko oznacavanje i javne nabavke to su sve područija koja dopino se prevenci stvaranja odpada kao što vidite subtrašnje propisti regulatelnoj okvir evropske unije koji će se sutra primijenivati će se odnositi na sve od satovog stanovi što vidite da ovo nije samo zodatak za organe koji su zaduženi za zaštit okolišenego iz iske mnogo širi društveni prislup na vislaj kolokratko većina va zna da iako će fokus biti širej okvir u cirkularna ekonomija još uvijek vidimo da većina ciljeva koje su uspostavili evropskje direktiva se još uvijek odnose na reciklažu značajan porast reciklaže koji se zahtjeva evo samo da nas navedam neke od njih postoji posteba napretak da se postoje reciklaže kad se rade o komunalnom odpadu do 235 ovo je jedan od najvećih izazova po momišljenju za neke odzemanja članica i reka obi također izabosni hercegovinu recikliranje kako ga una prijediti kako una prijediti recikliranje komunalno odpada to je definitivno jedan od izazova sredeće pitanje se odnosi na imanje odlaganja na deponije do 225 i trebao biti 10 posto i to će isto za bostni hercegovinu biti jedan od najurgentnih prioriteta našto treba posvetiti više važnje i naravno paralelno sa recikliranjem ambalaže povečeti ciljeve za recikliranje ambalaže je posebno izazova kada se radi o plastici kao materijal najveći skok kada se radi o neophodno recikliranju sa odnosi na plastiku i to je velik izazov i ovdje u Estoni kako osigurati veći procena reciklaže kada se radi o ovom vrlo teškom materijalu odnosno odpadu još neka područja kada se radi o ambalažnom materijalu u Estoni je to velik izazov jer se u glavnom odnosi na potrošnju u doma činstvima i pakiranje proizvoda u kroda i jako je teško prikupiti a i skupoje osip doga ima i novih dešavanja vezani za kalkulaciju kako vršiti kalkulacije izvještavanje kada se radi o ciljevima reciklaže tu postoji cijela zbrka u Evropskoj uniji razlečite zemlje imaju vlastite sisteme kalkulacije izvještavanja i očavaju se značajne razleke među zemljama članicama Evropske unije to je sada zaista bitan problem kako osigurati da sve zemlje članice primjenju ista pravila i da brojke koje one prijavljuju da se mogu mađu sobno porediti da su transparentne i to je jedan od izazova a definitivno izazov za Bosniji Hercegovinu zato što je sada jako važno sada razvije jedan pametan sistem prikupljanja informacija i pračenja zesavanja to je, po moj mišljenju, jedan od veliki izazova za vašu zemlju sjedići slide ja vas samo pocičam da nam ističe vrijeme pa dobro, vrlo, kratko samo da ukažem na neka od problema koji su važni i jedan od njih odnosi se na plastiku posebnu strategiju za plastiku u okviru akcijnu plana za cirkularnu ekonomiju postoji jako puno izazovnih zahtjeva posebno kad se radi o jednokratnja u plastici i različitim tipovima proizvoda do plastike koji će se zabraniti kad se radi o plastičnih botcama za crtane sodređene stacificne vrijednosti koje se trebaju postiči do kraja ovedecenija vidimo da ovaj veliki recikliranja plastici i botca se može postiči načinom od laganja i o tome bi smo želili s nama razgovarati i prikazati vam primjere iz Estonije to je možda jedan od najuspješnih stvari način od laganja plastičnog odpada ja neću sada detaljno govoriti o novim tiljevima i problemima koji su sada na stolu samo ću ih ovako kratko spomenuti, prikupljanje bio odpada što će biti obovezno do 223 to je jako važno jer ako želi da stvariti topu reciklažem komunolnogo odpada nije dovoljno prikupljati samo balažu s obzirom do načini 30% još jedna trećina čini bio odpad ako da biste već sada trebali početi prikupljati kako prikupljati bio odpad odpad odhranej kako sigurati njegovu reciplažu i tekstilni odpad na njega treba ukazati on čini možda nekih 5% komunolnog odpada ali i dalje postoje, postoji neobhodnost da se odvojeno prikuplja idemo dalje a ovo je samo da vam ukazam na postojeću situaciju, ali možete kasnije i sami pogledati kakva je situacija i gdje se nalazi Bosna i Hercegovina u ovoj široj slici a ošto vidite na sljedećem slajdu da može vidjeti da je najvažni cilj da se poveća recikliranja i stavbremeno prevencija stvaranja odpada prečavanje stvaranja odpada je jedan od većih izazova, jer ako se povećava potrošnja, a i Estonija i Bosne Hercegovina će nadajmo s osvariti ekonomski rast to će dovesti do porasta proizvodnja odpada ovdje vidite ovu sliku ostaje velika raznolikost kad se radi o zemljama clanicama i reciplaži i od laganju na deponije ostaje zaista velike razliki i zato je obovlo relevant na ilustracija razlačeti pristupa i strategije kako su razlačete zemlje pokušale priešiti problemi iz evropskih politika i još jedan slajd, nadam se da je ovu poslednji neću puno vremena prošiti na ovaj slajd da ću priječ Peteru da spomene neka od ovih pitanja, ali samo da ukažem na neki važan prvi korak koji Estonija ispravna uradili, a to je visok porezna na deponju i to nam je omogućilo da se udaljimo od od laganja na deponije a više fokusiramo na prerodu i ponovno iskoreštavanje i reciplažu to je jako važno pitanja o kojem treba rozgovarati i o Bosne i Hercegovivi kao što ste već ranije čuli, postavljene su izazovne, brlo i teški ciljevit za reciplažu plasticnog odpada tako da treba zaista vidjeti kako napraviti sistem od laganja i kako organizirati taj sistem, oto me ćemo rozgovarati kako je uloga občina privatnog sektora i tako dalje u Estoniji nismo uspili na određenoj način, nismo uključili občine one nisu jake i nisu motivirane uključili sistem upravljanja odpadom na občinskom niveauu i kao što vidimo već deset godine se ne postiže neki stvarni uspijek da radi o reciplajranju to su neke od lekcija koje bi smo htjeli podijeliti s vama ja sam već potrošio više vrame na nego što mi je dovijeljeno siguran sam da će i Peter isto tako, ali nadam se da ćemo nekako pići ali ja ovdje prestajem da im riječ Peteru kvala pokuša ćemo se uklopiti vello je zanimljivo ovo i nadam se da su daj našim slušateđema zanimljivo uživaju i dobivaju vello korisne informacije posebno s aspekta naše i buduće ispratiško planiranja tjela bih na pomeniti da na kraju imamo i panel diskustju sa pitađima i odgovorima obzirom delu vrsta zbuma koja podržava webinarsku variantu pitađa možete postavljati u Q&A ili u chat kućicu koji se nalazi u donje menu njih možete odmah početi postavljati pitađa pa ćemo na kraju sumirati i davati odgovore sada bi zamola gospodra Petera Ika da prezentira iskustvenje u kontekstu sklodživanja sa zakonadavstvom evropske unije u odpadu i kako se taj proces pregovor razvijao i u kratko presterti glavne izazove koje Estonija prošla u ovom procesu kratko samo da jo su poznam gospodin Peter radi u oblasti uprojanja otpadom više od 30 godina i to u javnom sektoru i učasvo je prakcično u kompletnom procesu prilegođavanja Estonije evropskim tokovima danas radi kao konsultantu privadnoj EarthCare tako da njegovo iskustvo kao generalnom direktora oddjela za otpad pri ministarcu okoli šesto njeće sigurno biti od velkog interesa za naše administrativno osoblje i ministarstva da čujemo posebno ova naradna prezentacija Peter izvolte Dobro jutro odmene ja bih zamolio da podijelite prezentaciju Dobro, onda da počnemo pokušat ću iskoristiti ovo vrijeme koje mi je dodiljeno da objasnim proces kako je se Estonija pridružavala i pridružavala evropskoj uniji i kako su teklete pripreme sada smo dio implementacije dakle počinjem ovo su samo neki datum i kako kako se Estonija probližavala evropskoj uniji nakon što je ponovno steklaja neovisnost 91. nakon četiri godine odponjela zahtjev za članstvo 97. počeli pregovori odnosno počeli su 98. a puni paket ne samo okolišna pitanja nego sa paket 4 godine i 8 mjeseci dosta dugo period i na kraju tog procesa smo 2 i 4 zajedno sa 9 drugih istočnoj evropskih zemalje smo se pridružali evropskoj uniji sedeći slide evo sada kad pogledam u nazad kako se to sve odvijalo prvi zakon odpadu je u svojim 92. sada nije ni sanjao o članstvo evropsku uniji to izgledalo tako daleko i u to vrijeme je došlo do kolapsa ekonomije i standard života je bio vrlo nizak plata je bila 50 eura i svi se dobro sjećaju još uvijek tog vremena ja se sjećam, bilo je teško ali tada su postanjeni temelji uprabljanja odpadom, naprim. Dozvole za odlaganje odpada izvještavanja i tako stvari su u svojime i sredinom 90. ekonomija je počela da se razvija i postela situacija bolje evropsko unija je postala manje stan, a više nešto što nam je već na obzoru u tom periodu dozvole to naglašava dozvole postela zakonske zakonske deponi odlagališta oni su nisu bili pod kontrolom i odlaganje je bilo bezplatno to je bilo grozna situacija iz koje trebalo izrači 97 su počeli pregovori do dvije i prve i u tom periodu naših pregovora usvojena je direktiva o deponijama i ona je ugrađena u našu legislativu dvije i prve u vrijeme kad smo završili pregovore i to je bilo prekretnica ka novom modelu u planjanja odpadom ovo je slika koja pokazuje čak i nekoliko godina kasnije najveća deponija u Estoniji ovako je izgledala ovo su procjedne vode i prije toga slika zaista bila gadna dvije i prve kada je ova deponija odnosno kada su u svojeni zakoni o deponijama koja transponira evropsku direktivu ona su odnosina sve deponije u relativno kratkom periodu od jedne godine postođen je zahtiv da svaka i najmenja deponija će postaviti prepreke za širenje odpada ogradu i karantin radnog ramena odnosno da treba biti neko zadužen da prati od laganje propis nije ništa rekao sve deponije treba je zatvoriti ali je dao opciju ili ćete izvršiti ta u laganja odnosno vlasnici da li će uložiti te investicije ili će zatvoriti i više od pola deponija za godinu danas u same ocebe zakučili da će zatvoriti deponije da neće više u lagati u njih to je bilo nije se radilo o direktnoj prinudi nego o postavljanju ovakvih zahtiva onda 91. 95. u svojim prvi zakonom balažnom odpadu 94. je u svojima evropska direktiva ombalaži kada se gleda u neza to je bilo jednostavno naglošava ovo produžena odgovornost prvzmođača, ali neke osnove bila tu i 96. Sam zakon ombalaži mi to zovemo porezna ombalažu je u svojim ideja ako u većini zemalja je slična možda se zove drugačije definirane su ciljne vrijednosti za reciklažu ponovno upotrebu na nivou odrečene kompanije i to u glavnom ide preko organizacija za ombalažu koje brkupljaju te ciljeve i ako se ispune ciljevi ne ima poreza ali ako se ne ispune onda ta razlika između ciljne vrijednosti i osvarene vrijednosti se oporezuje a taj porez je u tom slučaju dosta viši četri puta beći u našem slučaju nego što je prosična cijena za plaćanje osvarenja ciljeva i ovo je bilo jako važno važna ekonomska mjera koja motivirala prikupljanje i reciklažu ombalaže dakle kada je riječo institucijalnom razvoju 90. kako je Harry opisao imali smo veliki broje općina što je bio problem i bilo je pokušaja da se provede u repovrma uprave i na kraju tek 2019 trebalo nam je 20 godina zaista neobično ali je istina negde 90. na početku većina općina su imale da je vlastite vaseta privredna društva javna privredna društva 90. kodine provedena privatizacija sve je privatizirano manje više i uključujući upravljanje odpadom kastnjoj fazi je došao do pretirane privatizacije ali negdje rani dvije hiljaditih je sektor odpada potpuno bio privatnim rukama kastnije naročito kada moćali se uspostavljanjem novih regionalnih deponija bilo je razloga da se općene ponovu uključe jer pravila finansiranja nisu za rezultati imala dobrofinansiranja javnih preduzeća prvi primarni pristup je uključivao velike občinske centre koje su uspostavljale občinska preduzeća kao što sam rekao 99. je usvojena direktiva od deponijama evropske unije uređanih deponijama i to je promijenilo pravila upravljanja odpadom u osnovim sedjeći slide i ovo nije našto naročito važno samo pokazuje razvoj od 92. kad smo imali jednostavan pristup jednostavan sistem upravljanja odpadom tada je počela transpozicija i veći dio u to vrijeme postojećih propisa evropske unije i zahtjeva evropske unije je 2004. kad je Estonija postala članica usvojen je su novi zakon i uključi zakon o ambalažnom odpadu i time su realizovanje i provedene nove direktive 2002. direktiva o elektronskom odpadu za tim princip odgovornosti proizvođača i to samo za ambalaž. Samo kratko bih opisao načina koji se odvijao proces pregovora i priprema ovo je zaista vrlo ozbiljno pitanje u svim zemljama koje su pregovore koje su prvo imale statu skandidata očegledno počnemo sa vrlo obsežnjim domačim zadatkom tako bih rekao situacija uveliko različita ako pogledate koje su direktive bili na snazi tada i koje direktive imamo sada dakle sada je paket mnogo više izazovan ali je princip ostalo isti što znači da se svaka direktiva unosi nove zahtjeve i svaka zemlja kandidat mora postepeno transponirati direktive i uvoditi u svoje vrlo je važno davsto a onda dolazi i implementacija što znači u osnovi da morate imati institucije vrlo je važno da li imate institucije koje će biti zatružene za implementaciju i da li te institucije imaju ovlaštenja u zakonska ovlaštenja da provode različite mjere a takođe je važno investiranje sistema upravljanja odpadom u svakoj zemlji uključući Estonju i Bosnu i Hercegovinu izvizkuje ogromne investicije i nije moguće na kratkoročnom planu osigurati te investicije a i to posebno za provođenje osnovnog principa proizvođač plača obično a mislim da će to biti slučaj i sa Bosnom i Hercegovinom viće na raspolaganju sredstva i fondovi Evropske unije međutim uvijek moramo imati lokalne finansijske instrumente koje će to dopuđavati ovo je slajd koji prikazuje proces pregovora i implementacije mi smo imali podrešku uvidu investicija iznanja iz danske nordiske zemlje su vrlo prominente u pružanju ove vrste podreške kao što sam rekao za svaku direktivu je potrebno provesti vrlo obsežnu analizu o načinu implementacije i ukoliko to znači da treba osnovati novu deponju ili novi centar za upravljanje odpadom, vrlo je važno analizirati koje tokove odpada imamo nakon 5 godina kako ćemo stajati u pogledu tih tokova odpada, tako analize su zaista nužne takođe je važno planiranje upravljanja odpadom to je vrlo koristan instrument to je iz zahtjev iz direktive direktiva ne određu je tačno na kojem nivou to treba raditi da li na državnom ili na regionalnom oto me odlučuju u same države u Eston je to na početku urađano na 3 nivou a pokušali smo to uraditi na nivou države na nivou pokraina a kasnije na nivou občina, kasnije smo napustili taj pristup na nivou države ali je na kraju smo tražili od občina da pripreme planove upravljanja odpadom da vas napomenem da smo već da vam je već isteklo vrijeme vi imate još 20 slajdov ja bih samo spomenuo jednu vrlo važnu stavku, Hari je već to spomenuo naravno radi se o naftnim škrilljcima koji je specifičan problem u Estoni, u pripremama za pregovore vrlo je važno da se razjasni šta je prioritet znači, vrlo je važno naprimer za Bosnu i Hercegovinu a zatim da se izkoristi prilično ograničen prostor za izuzeća za te visoke prioritete u Estoni dokon pregovora ovo mi nismo imali adekvatam pristup ako želite da zatražite izuzeće za u pogledu mnogih zahtjeva smatraće se da u procesu Zemne kandidat mora pokazati da su gotovo sve zahtjeve ispunili i da su već spremni da provedu sve zakone naravno mogu se postaviti neka pitanja i neke posebne pozicije mogu se tražiti neke odgode, produžeci ako uporedim litvanju i druge zemlje oni su tražili tražili odgodu provođenja zahtjeva u pogledu nepunja u našem slučaju smo morali uzeti u obzir da je energetski sektor najveći prioritet i da moramo osegurati sve što je potrebno za taj sektor u tom slučaju to znači da se druga pravila izdirektirile moraju odmah i direktno primijeniti na primjer odgovornost tako kako je predvjičeno prema direktivi to je velo važno i ozbiljno pitanje i za Bosnov i Hecegovinu će biti velo važno da utvrdi koja su pitanja i problemi najvažni i prioritejiti reka obih a ostalo treba treba te uzeti tako kako jeste i provesi zaista to na ogromne napore Evo to bi možda bilo sve s moje strane ovo je samo slika kako izgleda izgleda deponija ovih napniškriljaca u elektrani smatrano je da ovo nije uskladu sa direktivom od deponija da se PPO odlaže u tečnim odpadom ali kasnije i ako smo uložili mnogo novca u istraživanje nije utvrđena nikakva dobro rješenje ismatralo se na kraju smo smatrali vodu prenostnikom zapravo transitom pepela a ne tečnošću to je bila zapravo impretacija, jedno tumačenje direktive morate također utvrditi šta su vaša najvažnija pitanja za ekonomiju i za samo državu i možda da napomenem da osim komunalnog odpada imate tokove odpada koji su svačeni eupropisima odgovornost proizvođača elektronski odpad baterije, jalovina vrlo je važno da se razvije industria reciklaže to naravno nije jednostavan proces i ne može se sve reciklirati na lokalnom nivou ali barem je važno utvrditi koja privredna društa mogu uraditi nešto u tom smislu i treba način finansijska sredstva da i se u tome podrži imamo jednu fabriku za predado stakla ali oni radi samo providno stakla recik neke neka preduzeća proizvode također radi reciklažu građovinskog odpada koji se ponovog koristi u građovini neki proizvođači žele proizvoditi staklenu pjenu koja je zapravo izolacijunij material od recikliranog stakla i to je materijal vrlo dobro kvaliteta međutim nije s cijenom koja bi se mogla poslići znači vrlo je važno da se usmirite na jednostavne metode reciklaže koji bi mogli biti isplativi obično metal se može dobro prodati papir možete vidjeti u susjednim zemljama neku vrstu saradnju u tom pogledu reciklaža plastika je ogromant problem i novi ciljevi koji su postavljeni za plastiku su vrlo zahtjevni reciklaža plastike se može raditi u recimo malim ili srednjim preduzećima nije neobhodno da imate ogromne pogone za to dakle ovo je zapravo neke natuknice o tome kako bi se mogli pokrinuti neke novi inicijative obično u privatnom sektoru ali to je uobičajno u svim zemljama to rade privatna lica radije nego državna mada ima i takvi slučajeva e to to bi bilo isto tako važno pitanje ne znam dakle jeli moje vrijeme isteklo ili ali evo ako imate nešto zanimiro što se tiče deponija evo naše iskustvo je da nove deponije iziskui u mnogo investicija i ovo je prikazano naše iskustvo kako smo oporavili stare deponije početkom 90 imali smo više 300 bila je nova direktiva prema koje smo morali smanjiti broj deponija večin na njih je bilo vrlo mala oko 1,5 hektara i mnog je su radili na vrlo jednostava način obično su se pravila manja brda od odpada koja su se onda pokrivala različitim zaštitnim slojevima bilo je jasno da je su lokalni izvori godi kontaminirani također slojevi kojima smo pokrivali te deponije nisu bili uvijek adekvatni to je dakle bilo 91 evo 99 ovo što vidite na slici ovdje vidimo zatvaranje deponija sve ukupno na manjim deponijama je manje deponije su bila prilično jeftine zapravo njihov rad a metod finansiranja koji smo koristili bio je isti ili gotovo isti večina ih je bila u vlasništu občina međutim občine nisu imali novca za njihovo finansiranje tako da smo se odlučili za model da obično 10 postoplačaju občine a 90 centar za u laganja u okoliš koji su prikupljali takse učite drugi naknade koji je kasnije uspostavljen tako da su sredca dolazila istog izvora kao iz evropske unije večina deponija je imala pomoć tržave i približni troškov i zatvaranje veči 1.000.000 ukuplni troškov i zatvaranja bili su oko 23 euro po stanovniku industrijske deponije također su koštale oko 100.000.000 i tu to su bile deponije koje su također primale industrijski odpad i jalovin od toj nistevnja se samo govori u Estoniji veliki broj ljudi smatra da direktiva o deponijama da samo zatvori stara deponija, da se otvori nova ali nije samo to, nogo je kompletiranje to izizkuje reorganizaciju cijelog systema prikupljanja odpadom sistem prikupljanja mora osigurati da goto 100% doma činstava doma i drugi generatora s obuhvačeni prikupljanjem to je prvi, najvažnije prioritet sljedeći je potreba da se ponudi usluga tih odpadnih stanica odnosno tih postrojenja za reciklažu imaju puno naziva ali ideja je ista ovo je isto to sam već spomenuo već sam rekao da su te stanice za reciklažu su absolutno neopodne zašto da bi se izbieglo bacanje odlagališta nezakonita odlagališta neopodno je alternativu a dobro je i za reciklažu, morate prikupljati razlačite vrste odpada kojima te ovakve lokacije one su u tom smislu brlo koristne i to je mreža koju treba razviti zašto je potrebno vrijeme u Estloni imamo nekih 100 ovakvih stanica u nekim nevećim gradovima imamo 4-5 u većini drugih obština ili malih obština imamo ju jednu možda za određeni region to je ste problemu smislu da to izvizkuje investicija izvizkuje u laganja njihova cijena je bila blizu stotina hiljada eura imate i operativne troškove 20-30 iljada eura godišnje su operativni troškovi u obova slučaja treba donjeti odluku od tome investicije su u glavnom bila iz budžeta finansirana od strane države ali potrebno je pokriti i operativne troškove zato su zadužene obćine zato je potrebno vrijeme ovu je kako je nakon zatvaranje zledala najveća depunja blizu talina u desnom uglu vidite da je to područje ješu vlijek u potrebi kao ta jedna stanica za prikupljanje oba ono što sam rekao odnosi se na te lokacije za prikupljanje odpada potrebno je da se doma činstvo uključilo prikupljanje dvije i krve u sred pregovora napravljena jedna studije koja je pokazala da 79% koji su priključeni na ovom brežu od 21% nije niko nije znao gdje su oni odlagali odpad nekoliko godina kasnije dvije i 12,95% 100% možda nije ostvarimo možda neke zemlje popubanske gdje ne moguće biti izvan ovoga sistema ako imate bilo kakav objekat gdje se stanuje uključeniste u sistem i odva se na plaće živjeli vi tamo ili ne ova mapa pokazuje lokacije novih deponija 5 njih i to će dugo ročno se pokazati možda pretirani, možda nam neće prebati previše, toliko deponije ali ako napravimo poradženje sa nekim susjedima se da je došlo do prevelikog ulaganja u njih kao i u Estoniji u nekoliko novih deponija korištene su sredstva EU a sada i Estonija osigurava sredstva za financiiranje ovo je industrijska deponija vrlo je teško zatvoriti zato što su se odvijeli u termalni procesi je zara katra na jako ih je teško sanirati ovo je industrijska deponija nakon zatvaranja pokrivena, krečem i našto je zasađeno i sada je zgleda mnogo bolje ovo je jedna od industrijskih, ako veliki deponija kao što možete sjedeteće ovo je jedno odlagalište pepela koje je pretvoreno u vjetropark to je bilo jako dobro rješenje sve deponije koje su završile rijet korištenje sada prezvode energiju mislim da sam potroše su kremije, tako da vi sa ovu nje zaustavio da prezentacija je bilo vrlo detaljna ja bi sada te doložila obzirom da prema dnevnom redju imamo malu pauzu da je skratimo na 5 minuta i da se vratimo u 10.15 pitanja je mnogo zaista bi nam bilo važno da zavšimo u predvijenom vremenu kako bi uspjeli odgovoriti nasva pitanja neka su slična pa ćemo i grupi sati po temama u ta pauzda je do 10.15 i onda se vraćamo sa novom prezentacijom Evo već je 10.15 nadam se da ste svi za svojim računarima i da možemo nastaviti da su i naše kolegje iz Estonija, također tu u naravna prezentacija se odnosi na transformaciju sistema upravljanja odpadom u Estoniji koja u principu treba prenjeti iskustva o glavnim principima i izazovima u preokretu i ali koji se i desio kad je u pitanju hierarchija upravljanja odpadom i koja su to stečena iskustva kada je u pitanju odmak od laganja odpada ka konceptu cirkularne ekonomije mislim da će o ovu prezentaciju ona je u principu zajednička i dijeli se sa narjednom koja se odnosi na faktore mislim da će započeti gospodin piter tako da ja dajem riječ kolegji piteru da nastavi to jeste velik izazov nešto kad ne možeo biti ostvorenu u 100% miznosu cirkularna ekonomija je neki ideal kojim treba težiti ali težko da se može ostvareti u potpunosti ali da upravljanja odpadom treba voditi ka to u tom pravcu moram reći da je jako važno da se implementira brlo koherentna koherentan strog režim odpada režim odpada je termin koji se koristi u terminologiji Evropske unija to znači da sve što se odnosi na odpad treba obuhvatiti dozvolama to znači da svi akteri koji rade sa odpadom treba imati dozvole kod primi odpad mora imati dozvole do reciklaže sve je određena iz vzeći ali to je generalni princip sve što se radi sa odpadom svaki proces treba biti predvijen od laganja na deponije od nekoj skladišti odpad nekoga sortira nekoga na neki način tretira reciklira sve je to tretman odpada druga svar koji želim i stači kao važno implementirati što detaljnije evropsku listu odpada to zvuči jednostavno međutim postoji tendencija u velikom broju zemalja da se koristi previše jednostavno navede se mali broj tih vrsta odpada i klasificiraju se kao odpadili građevinski odpadili odpad odrušenja i koristi se samo jedan kod u mjestu da se koristi čeliki beton ili što ja znam počice i beton ili koji god drugi materijal da se koristi i to je posledica prikupljanja odpada to znači doni koji prikupljanja a odpadoni koji nudete usluvia moraju paziti i paž na ovo pitanje zašto je to potrebno važno je da bi se schvatilo šta se stvarno prikuplja i gdje se to odlaže teško je planirati promjene i nove instalacije ako se sve stavi pod istim imenom ili pod samo malim brojem kodova Evropska lista sadađi 850 razlačitih vrsta i sad 150 sifri postoji novi problem postoje kodovi ali se ipak primjenju je u pograšni kodove ili oni generalni kodove sve se odnosi na r i d kodove odnosno recifliranje i odlaganje ako reciflaža nije sve odlaganje ali posebno kako se povrati i reciflaža razvijaju onda je važno koji se kod koristi koja se šifra koristi i to dobiva mnogo veći iznačaj možda nego što je to danas močaj još jedna stvar koji sam žalio reći ako korisno nije to propisan obavezno, ali je u Estoniji bilo jako korisno nakon 36 godina smo napravili generalnu studiu o sastavu mješovitog odpada i prikupljanja ambalažnog odpada i to vam da je uvid prije svega kako određane inicijative na razdvajanju kako su bila efikasne i daje vam informacija o potencijalu ono što još nije odvojena i to se nalazi obično u tom mješovitom odpadu i ne možete izdvajati više papira ili plastike iz togo generalnu odpadu, ne možete izvojiti sto posto, ali vam da je potencijal definitivno arhija upravljanje odpadom to je od početka 90. i dio u legislativu odpadu i harije to spomenuva već kao circularna ekonomiju to je da novi koncept ako pogledate drugi dio prvi nivo hierarchije prevencija a potom ponovno korištenje a ne da se nešto što se možda malo obnovi sija i pa se ponovno koristi ti je riječi slide ovdje se spominje produžen odgovornost proizvođačaka o koncept koji je uključen u legislate i u toj i zazov s jedne strane ali drugi strane jako važan da bi se riješili problemi i okoliša zanimljivo je da početkom 2.000 do prlo pozitivnog raspoloženja očekivanja da će se obuhvati ti obom produžena nadgovornosti u više linija odpada, recimo direktiva o baterijama ali nakon toga nije bilo novih direktiva, može se reći da je došlo do smanjenja plastike jednokratnih, plasticnih proizvoda u okviru u direktive o plastici i ona im podrazumije određenu produžena odgovornost proizvođača u tom uskom području plasticnih proizvoda uključi uči i filtera za cigarete produžena odgovornost proizvođača nije tako jednostavna stvar kao što se čili ona zaista omogučuje prikupljanje ovih vrsta odpada i se traškovi prebacuju na proizvođača i oni to uročunaju kod plasiranja proizvoda ali produžena odgovornost proizvođača uvijek kredstavlja veliki izazov za javni sektor za države za državne regionalne vlasti to znači da trebate imati dobre registre trebate registrirate i to je ona osnova gdje možete praciti na osnovu koji možete praciti dali proizvođači zaista rade ovo što se od njiho očekuje a drugo uvijek powstoje oni koji se švercuju koji ne učestuvaju u tome i tu se od nas dovodi do pitanja konkurencije ovi koji nisi uključeni tako o stvari u bolju poziciju na držištu i državne vlasti trebaju imaju obavezu uspostaviti jednak je uvjete na držištu što znači da moraju praciti koji ne ispujamo i svoje obavezi to nije jednostavno ali opet s druge strane direktive omogučuju u zemljama članicama da implementiraju i same produžan odgovornost proizvođače osim oni zahkeva kako su mnog je zemlje uradile francuska je šampion u tome u Estoniji smo proširili listu evropsku listu imamo različite gume u većini zemlja osim možda u Njemečkoj oni podpadaju pod produžen odgovornost proizvođače i postaju poljoprivredna plastika to nije velika linja ali je važna za držište od problema koji smo imali ranije je da se to nije smatralo ambalažo kada se plasira na držišta onda smo počeli prikupljati i pokazivati recitlirano plastičnu ambalažu i to do nekle zamagdjuje sliku može jedan način je da se kaže da postaju posebna pravila, ali nije to pravo rjašenje ovo su nacenali planavi upravljanja odpadom i kao što je spomenu tova je zahdiv prejsteča iz ne u direktive mi smo do sada uspjeli odgovoriti na potreba finansiranja to su nekim zemljama na smetra jakim jako važnim pitanjem i planira se za 10 godili neki drugi period prvi nacenalni plan je važan o tom smislu da u tom periodu Estonija se uglavnom bavila pitanjem Deponija, gdje ih graditi, koliko i graditi, kako pokrati stare kako finansirati nije sve, bilo i drugih pitanja ali to su bilo prva najveća pitanja drugi plan upravljanjem odpadom se više bavio kako spriječiti da odpad ide na Deponije Bila je velika diskusi o tome koliko mješoviti komunalni odpad idej u kojem omjerima i na kraju sada radimo sa novim planom sada zakonski imamo tenutno nemo važeći plan ali ovo je te kući želi postići razbajanje u kućama i reciklažu time se ne želi reći da su samo ova pitanja ovi problemi postoje ali mislim, generalno ove plan se nedokumentira svakodno da bi neko svaki dan to provjeravo ali pokazuje pravacu kojem se ide i bilo koristno za nekoj da ono se odluke i političare svakom slučaju bilo koristno stedeći slide molim ovdje imamo ekonomski instrument kao što sam rekao već 90 godina je usvojen porezna deponija i to je bio najuticajniji ekonomski instrument na početku je bio nizak a onda smo imali akcizup na ambalažu koja je objašnjena ako mi su postignute zacrtane vrijednosti onda prizvođače moraju platiti ove akcize ali to je bilo ubjedljiva mjera i oni su se maximalno posvetili recikliranju i postoji generalni porez za odpad za rekupljanje odpada ovo se govorioš jedan ekonomski instrument koji se razmatra a odnosi na produženu odgovornost prizvođača koji se odnosi na ambalažu kao i na bozila baterije i akumulatora zpomenio sam već še gume kao i plastika ono što je bio veliki utjecaj od obok poreza da je pohnije, on se nije promjenio od 15-30 euro potoni, nije jako viso koj Evropiji postoje mnogo viši porez ali z druge strane dovoljan je bio da omogući investicije u spalionice to nije bila nova, imali smo jednu elektranu koja je sagorjevala prirodni gas tako da je iskorištene za spalivanje odpada i mreža elektrica mreža koja mogućila iskoreštavanje te energie je već postojala tako da nije se išlo iz početka, ali investicija ipak bila 100 miliona euro ovo je državna kompanija ali pa kompanija kompanija bez ovog poreza deponije ne bi mogli napraviti ovu investiciju i samo ta investicija znači da nije bila finansijske podorške direktno da njegom njenu izgradnju oni su napravili finansijske planu, uzjeli kredit od banke i izgradili, rekli su da je bilo jako važno da se iskoristi porez na deponju je tako zvane cijene na kapi deponije plača se nešto 50-60 euria po toni da se tu odloži znači da bez tog poreza bio je 22 do 40 eura sada su te naknade na kapi već 80 do 100 eura i naknade za spalivanje su još povečane i razmišlja sa ugođenju novog poreza za spalivanje a da se to prilagodi naknade za porezna da je podnjelja to je u subjekte u diskusi ovo što sam rekao ovo postoji ova takse za odlaganje odpada u estoniji od 90-i godina a ona je koristana za investicije naravno to je bilo dobu na fondovima i sredcevima i zavrobske unije koji su bili na razpolaganju i to je omogučilo estonid da ima finansijska sredca ta taxa na za odlaganje na deponije postala neka vrsta prihoda za internetno laganje ovo je samo primjer ako gledamo kako je bila situacija neizbježno je da ako imate nove deponije sa novim načinom projektovanja ako uložite u to taxa za odlaganje će biti mnogo veća a obično deponije na primjer Kamenolovima gdje nema posebnih investicija gdje se samo jednostavno otvore deponije i ona imaju našto nižje cijene u našem slučaju mi smo izjednačili te cijene način sve neuređane deponije dakle deponije koje nisu u skladu sa propisima evropske unije još uvijekim je bilo dozvoljeno da rade ali su takse za odlaganje ne deponije bilo je mnogo veća vidite ovdje i da je odpad naftnog škriljca također imao našto nižje cijeno prihod od ove takse naravno danas je manji zato što se oljni škriljac prihodi u mnogo menove mjerije ali bilo je oko 15 miliona eura što znači deset eura po glavistanu nika u celoj zemlji negdje od prilike polovina se vračala u projekte u oblasti upravdanja odpadom ovaj centar za upravdanje odpadom je doprinose za edukaciju i za druge videove u edukacije opravdanja odpadom znači to je jedan od načina kako se mogu pokrititi proškovi sljedeći slajd kao što sam već kao cijena za odlaganje odpadom na kapije 70 do 90 eura i svaka deponija u Estoni je zasebno privredno društvo i oni odlučuju o iznosu te nakrade neka je deponija občinske a neke su privatne ali u svim slučevima odlučuju o iznosu ove nakrade koja se plaća na kapije brihljada prve negde kada je uređeno oblast bila maksimalno 10 eura potoni iznos je bio 10 eura potoni a ovaj je na neki način referentna vrijednost koja se može koristiti za određivanje ostalih troškova ako je ova iznos nizak vrloče malo biti mogućnosti za u laganja u alternativna rješenja kao što je spalivanje kao što je recyklažajsnici naravno posveo loto nišljenje i razmišlanje šta sa ljudima koji imaju niske prihode dali treba sniziti taj iznos moram reći da ta socialna pitanja treba uzeti u obzir i treba razmotreti način njihovog rješavanja međutim politika odpadom nije najbolje sredstvo da se to uradi i ne može se uklopiti u taj sistem socialni pomoć u Estoni i ješu uvijek mislim imamo takve porodice ako je vaš prihod manji od određenog njegu možete tražiti naknade za socialnu pomoć troškovi života uključuju elektičnu energiju centralno grijanje islično isup, vinci se daju za to kao i za troškove upravljanja odpadom i mislim da je nakna da za odvons i upravljanja odpadom vrlo niska ako ali vrlo je važno da se razdvoje ta dva socialna pitanja i upravljanja odpadom akciza na ambalažu one su važne za osvarivanje ciljeva recirklaže kako vidite imamo differencirane ciljeve u sistemu deposita depositnom sistemu kontenerskom sistemu razločite vrste za konzerve za flaše za pića već sam možda ospomenuo ove ciljeve ukoliko se oni ne ispune vrlo je važno usio ovu opciju da se popune ta praznina sada nalazimo na komunalni odpad kako odlučuje o tome na koji način se prikupljaj gdje se odvozi pristup u Estoniji da to obave za općina one su dužne da organiziraju tenderski poslupak različite privaretna društva naročito privatna mogu učesovati na tenderskom postupu i one ko dobije tender dobije ugovor period od 3 do 5 godina i one imaju ta društva imaju posebna pravat za prikupljanje odpada, naravno imaju ovlasti da odluče o tome gdje odvoze odpad prikupljanje se odvija na 3 nivo da tako kažem osnovni nivo je odvrata do vrata i mislim da bi možda bio teško za zemlju kao što je Bosna i Hercegovina sa njenom istorijom da uvede ovaj odpad u Estoni nemamo javne kontainere za mješani komunalni odpad je uvijek odgovornost vlastnika doma činstava imamo privatni privatnih kućama ili stambeni sgradama problem je sa stambeni sgradama u gradovima ali kao što sam rekao u Estoni svaka stambena jedinica se posmatra kao zasebna pravno lice i ugovor se zaključuje sa vlastnikom nekretnine jer po nekad se te stambeni jedinice iznajnuju ali uvijek je odgovornost vlastnika nekretnine oni su u obavezi da postave kontainere dakle to nije obaveza občine občina samo postavlja pravila dakle koje moraju imati kontainere naravno to mi se ne može ništa prebaciti, na primjer u Tallinu vječe gradsko je odredilo 2003 da se u svako za svaku stambenu jedinicu mora postaviti kontainer za papir i ambalažu zatim moraju postaviti kontainere za ambalažu, za piče za svaku kradu koji ima više od deset stanova zašto smatram da je ovo važno ako se kontainere zamiješani komunalni odpad postavljaju u javni prostora nisu vezani ni za jednu stambenu jedinicu verlo je teško provesti razdvajanje nastanka, ako date mogućnost građanima da jednostavno negdje na ulici u kontainer odlože mješani komunalni odpad kako ćete imotivirati da razdvajaju odpad na mjestu nastanka po mom mišenju tove bilo jako teško drugi nivo su javni kontaineri, tako zvanito su u glavnom kontaineri za ambalažnju odpad odjeću tekstil ili nešto što se još može koristiti što još nije odpad i takođe kontaineri za papiri karton treći segment su reciklažna dvorišta ona nisu u blizini stambenih objekata, obično može to biti neki 10 do 15 km ako se radi o manjem gradu u daljenost znači nema neće tako izdomačinstva ići tamo svaki dan ili svaki sedmice mnogi ljudi to rade sedmično ali neki to rade i jedno mjesečno ali kao što sam već rani je napomenuo ova mreža reciklažnih dvorišta je vrlo važno za razdvajanje na izvoru sedeć naš pristop uvođenju obaga zesortiranja na mjesto nastanka vrlo važno dakle kako se občine informišu kako ih vlada informiša irona občina nisu naročitu aktivne u provodženju propisa ministarstvo ili minister obiša je dao prilično detaljan opis o tome koji tokovi odpada se moraju srtirati na mjesto nastanka u toj uredvi nije to tačno navedeno koja vrsta odpada treba da se prikuplja odrata do vrata koja u javnim kontenderima dakle to je ostavljeno občinama na odluku i naravno treba spomenuti listu imamo jednu listu koja je obavezna i jednu koja je na dobrovoljnoj osnovi znači tu imam parkovski odpad bashtenski odpad koji je bio obavezan a kućni odpad nije bio odvevezan i naiste je prikupljanje kućnog odpada također postalo obavez za občine odpada iz doma činstva što se tiče cijena naknada kako se one postavljaju kao što sam rekao objavio se tender i pružalci usluga nude cijenu u većini občina međutim to se može razlikovati u različitim zemljama u većini občina te nakvada ne idu putem občine nego ih vlasnici snambenih jedinica plaćaju direktno pružalci usluga ja zaista smatram da u modelu gdje občina prikuplja te naknade možemo naći više prednosti jedna od tih prednosti je da osobe koje ne plačaju naknade a to se često dešava ovečno su to ljude koji imaju socijalne probleme koji nemaju dovoljno novca a drugo za u buduće ako želimo ubrzani razdvajaća na mjestu nastanka to definitivno podrazumijeva diferenciaciju tijena usluga ako sve te naknade idu putem občina občine imaju više mogučnosti za diferenciaciju tijena na osnovu uslova na u nekom području islično privatna preduzeća nisu naručito fleksibilna u pogledu toga ali nav su preto me stave visoku cijenu za mješani odpad što opet dovodi do drugih problema ali to je situacija u našem slučaju cijena se odrežuje u okviru tenderskog postupka ovo su containeri ovo što vidite na slikama su u glavnom za ambalažu i odječu na drugoj slici je prikazano mislim da se to dašavaju vašoj zemlji u zimskoj sezon je ponekad problem odvaz odpada vjerujem da ste se i vi susreli i susrećete se s tim problemom idemo na sedeći slide komunalni odpad i tretman ovog odpada jedan od većih problema jeste činjenica da se obično odpad odvozi na deponju i na dugoročnom planu to nije rihvatljivo Harije već rekao da 2035 ne bi trebalo biti više od 10% odpada odloženo na deponju i naravno posto je neke posebni aražmani za razlačite zemlje gdje je početni nivo bio vrlo visok mislim da Bosnia i Hecagavuna nemora da se drži ovi 10% 2035 ali je važno smanje ovog odpada i ovo je osnovni zahhtjev iz direktive 99 to je smanjenje bio razgradivog odpada to je jedna referentna vrijednost koja jednost naziv već od 95 dakle postoji zahhtjev za postepenim smanjivanjem pitanje kako radi sa putem razdvajanja na mjestu nastanka ili da se smanji bio odpad i tako da se na taj način smanji odlaganje na spanjivanje takođe postoji postretman kao mogućnost ocenivanje na spanjivanja ali se smatrao preskupim 50 miliona eura na 100.000 tona godišnje to je visok iznos početnog ulaganja dakle a za spaljonicu je potrebno oko 100.000 miliona i prikupljanje takse da je ponju bilo je vrlo uspješno u smislu ovih potrebnih sretava za ulaganje čak bez ikakvog dodatnog doprinosa iz EU sretava definitivno se trebamo nadati da nakon 5 do 10 godina će situacija biti drugačija protinestonija ovo je samo poveđenja noga što se dešavalo u estoni možda ovo nije ispravno za vašu zemlju ali već smo spomenuli napniškriljac u prosjeku komunalni odpad ima potrilike jednaku kalorijsku vrijednost je 30 do 4.000 tona to znači puno energie ali često se poslođa pitanja ako u većini slučajeva neka elektrana ili bilo koji proizvođać energie ako plaća već neko gorivo koje već ima svoju cijenu isto je i za onima pozitivnu vrijednost a odpad ima negativnu vrijednost nogi ne znami zašto osnovno objašnjenje da kada se radi odpadu i proizvodni energie od odpada zato je potrebno puno više investicija i one se trebaju pokreti što znači neka to ne moguće u nekim zemljama kao što i danska kažu da se to može uraditi praladimno nisko cijeni ali u većini evrupski zemlja cijene, spalivanja počinju od 60 euro po toni u našoj zemlji kada je počelo paljenje prva inicijalna cijena je bilo 30 euro po toni nije bilo poraznih hodicija obo je slika iz palionice radi se obrlo ozbiljnom industrijskom postrujenju ali pozitivna strana njegova ne imate procjednih voda ne imate problem sa gasom za deponije tako dalje u nekim zemljama postoji zabrenutost zbog emisija u zrak i ovdje je prikazano da ako se ne predržava pravila postojeni za spalivanja to može biti štetno, međutim pravila su jako stroga i ako ih se predržava onda spalivanja od plada nije štetno pokoliš, nina kao i način u šlutkoj je izgrađano jedno od novih postrujenja gdje uzgradila občina i oni prate nam gasove koji se ispuštaju na dimnjaku a prate i kvalitet zraka na ulici da u vrijeme kad je gužva kvalitet zraka na ulici je gora nego nije ispuštaju gasove na dimnjaku, ali to je samo za srhe poradženje naravno kod spalivanja od plada sločavate se s novim brstama od plada imate dvije brste pepela laki pepeo i teški i možda pozitivna var 3 do 4 posto od ulaznog materiala je moguće iskoristiti kao metal i metal se onda može reciklirati dakle posto je i vrlo mala ne, jako velika, ali mala za reciklažu i iz ovoga i to je u skladu sa evropskim pravilima koji sada važer postoji sad još jedna diskusija o tome, ako oba i teški pepeo je nešto što bi se teorecki moglo upotrebiti za beton ili za građemijski materijal to danas nije prihvatljivo barem ne u kalkulacijama metal i esot nakon tretmana i u izvajenje metale iz ovog teškog odpada on si može koristiti za pokrivanje deponi recimo na velikoj deponi u talinu se koristio ovaj material i to se naziva povratom da se koristi taj teški pepo na njega ne naplačuje ta taxa odosno poraz za deponje mehačko biološka obra da se stanuviš da investici, ovo je jednostavnija optija ono što je cilj MBOA je da se izvojo kalorijski naj bogatij dioplastika, tekstil, guma to ima smisla ako imate primatelja za te materijale to se obično zove RDF i može se koristiti u industrii cementa dakle ako postoje takvi primateli može postoje ti dobra suradnja ali da se koristi RDF bez da znate zašto ćete izkoristiti to je vrlo upitno druga stvar gdje ćete izkoristiti tufinu frakciju taj bio odpad koji se sadrži u odpadu postoji neke plastike, postoji neke opasne odpad dakle radi se smješavini i jako je teško upravljati tom brstom odpada obično treba anarobni redman u nekim zemljama i u Eston i koristi se za poklivanje deponija a u našem kučaj u Severna Evropin to nije prihvačeno taj prijedlog da se koristi šire za urađenje zemljišta kod izgradnje puteva i slična ali u nekim zemljama, recimo u Portugalu oni imaju na nacionalom nivou su prihvatili da se koristi materijal za takvi svarhe da urađenje zemljišta, ali jasno je sa svim da sa novim direktivama i mandamanima na direktivu iz 18 i ako biste mogli koristiti u MVO i u finu frakciju koja sadarži veliki dio bio odpada možete smatrati u nekim niskog kvalitetnim kompostom i koristiti u urađenju zemljišta, to se računati kao reciklaža komunalno godpada i to je rečeno za to što u nekim zemljama se to računalo kao reciklaža za računanje tih meta, odnosno zatrkanih rjednosti Evo samo sa htio opisati da jeste jeftinije, ali postoje određeni problemi koji su vej zani za ovaj način odlaganje odpada Ovo je jednostavno, ne može biti jednostavni od ovoga kad se radi ambeo u Estoniji i već radi nekoliko godina radilo se o otvorenom jednom redu Evo vidite ovdje ovu šemu koja prikazuje njemečki sistem sievi metalnih nekih proizvoda metalnih sievi kojoj omogučuju aeraciju bilo kakvog vještačko rozračin vanja što znači da bio odpad ovdje degradira u velikoj mieri kao i vlaga isparava na kraju je to postao dosta such materijal i mogo se lakše izvršiti razvajanje kroz sita, izvajanje plastike ovo je sada u nekolikoj slučajeva smo imali ambeo ili proizvodnju RDF ali su očili se sa problemima da samo da jedina vornica cementa zatvorena tako da ne imaju gdje biše plasirati taj proizvod ambeo je obično nešto što možete istoga dobiti neki 40-50 RDF od ulaznih materijala iz kommunalnog odpada možda 40% kada se radio to je finoj frakcii koji sam već objasni, ali problem je što obično posto i jedan dio vlage koja ispari i dobije te 20% u gubitak težine sjedeće obo je otvornica cementa za kojem smo imali suradnju sjedeći i sada da kažemo da je jedno bolje od drugog ili da se primjenio samo jedno, a ne drugi postupak bez suke mogu se isto vremeno primjenivati u stoje zemlji čak i u maloj zemlji kao što je sto nije, imamo oboje i to nije problem to iziskuje veliku investiciju i postođa se pitanje koja će biti odgovoran za to a druga stvar je energia toplote problem je što ako ne imate centralno grijanje koje bi moglo preuzeti sistem centralno grijanje koje bi moglo preuzeti tu toplotu ekonomski je teško opravdati i možda je čak ne mogu će napraviti ovo to i sigur ali ako želimo raditi i reći da je jedno bolje ili gore u smisu recykliranja ima što će se dobiti više od recyklaretu ne ima neke bitne razljike iz oba sistema se izdvaja metal i to se računa kao recykliranja i to je sve ona fina frakcija ko dmb onako nekoliko godina za neće moći za nekoliko godina neće moći računati kao recykliranja kad se radio nasipnu frakciji ovo sam rekao da postoje odijaju sa diskusije i to sada više nije praktično ako rdf ide u tvornice cementa u njemu se nalazi jedan mineralni dio i vode se diskusije da li se to može računati kao recykliranje ali ovo je tumačenje Evropske komisije kaže da ne želimo ovo dostane jednostavno ne može svedeći slide piter dobro smo prekoračili vrijeme pa dobro a ovdje je prikazano kako je smanjen udi od laganja na deponi od 85 do nekih posto teki 13 godina je trebala ali moguće i ako dvije i druge plan upravljanja odpadom je to smatrao preskupim i nemogućim ali želim samo staviti ovaj primjer kao ochrabrejnje da se stvari nekada odvijaju brže nego što ste očekivali i ne možete gubiti vjeru u tom smislu moguće napusti sistem od laganja na deponi falo vam falo gospomnu piteru mislim da je njega prezentacija jako zanimljiva i ako nije stigao do kraja vama je u chat prozoru postavljen link gdje možete skiniti prezentacije također dostaj bilo pitanja vezano za neki stvar koji se nalaze u ovoj prezentaciji da ćemo i kroz desesiju diskusije odgovoriti na neka pitanja posledno kada se tiču depozitnog sistema sada bi zamola gospoda i da je Harija u koliko će ono nastaviti sa ovom posljednom prezentaciju ja znam da ono ima samo 3 slajda po možda radije kroz neku diskusiju ili ako želi zajedno sa prezentacijom da ovu neku završnu da tako kaže riječka da je u pitanju danas prezentiran i material tako da sam svatio imam priliku da zaukružim nasu prezentaciju ja sam dobro svatio dobro dobro dodao bih da mi je sasim jasno da postoje pitanja vezana za spalivanje pošto ako sam dobro upoznat postoje planu bih da se ulaže uspali onicu sa tog stanovi što ove brojke koje Peter poja prekazao na ovom slajdu su vrlo dobre i u prvo zahvaljuči spali onicama je odlaganje na depo nije smanjen i ako je politički možda neko rekno da se kaže šta je balje bolje jedno ili drugo posljedno kad se radi o spalivanju ljendevo kada se radi o velikim gradovima po Bucareva gdje imate jako i imate i centralno grijanje onda definitivno ako priključite spali onicu na postojeće postojenje za prizvodnju toplotne energie onda je vam je ekonomcki isplativije i to je pristup koji vam omogučuje da smanji te odlaganje na depo nije ali bilo je viskusija i u Estoni o tome da li je paljenje odpada negativno za odlag za recikaliranje morate dobro planirati da se ne upaže ili da se ne gradi previše kapaciteta ni u mbeo ako imate ještino odlaganje na depo nije ako imate previše kapaciteta onda nikako nećete moći postiči povećano recikliranje i u Estoni imamo mali problem ove investicije su rađene paralelno kako je pite reka o strane privatnih kompanija i ako je jedna od njih udržavnom vlasništu ali su ipak odvojeni oni su ulagali u spali onicu kako ima za mbeo i kapacitet nje prelazio količina u komunalnog odpada koji u to vrijeme proizvođen dobra je svar da se više mbeo ne koriste i više nisu funkci i u ovom trenutku kapaciteti spalivanja su u redu ako je važno da na regionalnom odnosno nacionalnom nivou trebate paživo planirati da napravljite previše deponi ali neprevelike kapacitete za spalivanje ili mbeo morate znati da morate recyklidati najmanje 50% komunalnog odpada što znači da ne možete preći kapacitet da kapacitet deponija ne smije biti veći od 50% prezvođnja odpada odnosno deponije, spali onicu ne mojte previše ulagati u ove objekte jer ćete se naći u jednoj padpoziciji iz koje je težko i zači, ali jevo da zaklučim par slide-ova na kraju eterove prezentacije oni samo isti čvono što je Peter već rekao a to je da je jako važno usponstaviti zakonski okvir prije svega i ovdje na kraju možete vidjeti jednu šemu koja šava, da to je bila da je zakonski okvir jako važan, ali to nije jedini zadatak koji to i predvama Bosne Hercegovine, koliko sam upoznat vaši glavni napori su usmjereni na transpoziciju zakonskog okvira, kao što je Peter rekao lako je to uraditi, stvari postaju teže kada dođe do implementacije tako da osim izrade zakonskog okvira neophodno je definirati uloge i nadležnosti i ključna odgovornost kada se radi od komunalnom odpadu mi smo istoni napravili neke greške nismo se toliko fokusirali na občine previše smo se fokusirali na privatizaciju mora se postić optimalni om, jer mora se uključiti privatizaciju sektor, ali odgovornost treba ostati na občinama drugi dio koji je važan je adekvatan mehanizam finansiranja bez kvalitetno preiran u estoni imamo pozitivan primjer tak se na deponu ako želite postići ubrzane promjene to bi bio izvor za nova investiranja u rediklažu u modernije načine ukravdanja odpadom i moderniju infrastrukturu to je zaista važno a takođe trebaju i porazi na ambalažu tak se na ambalažu verlo važnu ulogu igraju proizvođači i ono što je Peter pokušao reći možda nije bilo sasem dobrojno jasno treba pokušati uspostaviti sistem produžene odgovornosti proizvođača da ne preuzmu tako da na njemu ne mogu preuzeti kontrolu komunalna preduzeća verlo je važno da občine imaju kontrolu i da imaju interes i motivaciju da uspostavi transparacij sistem u Eston je depozitni sistem isto uspješan što što biste trebali razmotriti to je efikasan sistem transparantan sistem koji pomaže u ispunjavanju ciljeva kada je riječu depozitnom sistemu verlo je važno da organizacija za produženu proizvođu proizvođača bude pod kontrolom proizvođača a ne to je verlo koristan sistem koji uspostavići u ruke preduzećima za upravdanja odpadom treći stup je jačanje svijesti abih rekao da uloge i nadležnosti moraju biti tačno definisane mehanizmi financiranja isto tako a paralelnosti voditi kampanje jačanja svijeste trebate da uzmete u obzir prilikom razvezi sistem u vašoj zemni i evo ovim ću završiti ja mislim da imamo tek nekoliko minuta za pitanja i odgovorili da pokušamo odgovoriti nešto je više pitanja zaista puno pitanja skoro 30 pitanja imamo našoj q&a q&a kućici neka od njih smo pokušali da grupišemo u nekih 9 tema tako da ću ja postaviti sve ono što ne uspijemo odgovoriti ja i draženko smo se dogovorili da ćemo u pismenoj formi dostaviti kolegama da pokušaju odgovoriti na ta pitanja i naravno učinti dostupnim odgovore svim učesnicima ja ću krenuti od depozitnog sistema mislim da je to bilo i među prvim pitanjima nekoliko naših učesnika da je postavilo različta pitanja vezana za ovaj sistem koji je sigurno od interesa za BAH i viste spomenili z nego značaj pitanjen bilo u kojoj mieri je razvijen sistem pokrivenosti odvoza odpada prije uvođenja depozitnog sistema za imbalažu znači koji je bilo tepen pokrivenosti za koji tip imbalaže je depozitni sistem bio najefkasni u Estoni koji su prikupljeni procenti a koji su bili troško sami države u tom cilom postupku koliko smatrate da je depozitni sistem uspješan u koliko recikliraju hrvatska 25% o slovinja 55% a nemaju depozitni sistem i kaže još jedno pitanje hrvatsko je zastupljen depozitni sistem za dio imbalaže a u velikim suminusima gledano vezano za troškove to je nekako sumirano znači koliko je procent bio pokrivenosti sistem prikupljanja odpada koji odpada bio najviše prikupljen na ovaj način koliko su troškovi države i koliko je uopšte to uspješno u odnosu na zemlje u kojima nema uvedan depozitni sistem hrvatske je ali koja ima ali ima i velike troškove mislim da možda bi Harry moga odgоворi na ovo pitanje ili Peter mislim da sam nešto propustio i nije bilo prijevoda depozitni sistem uvezila uvezi sa depozitnog sistemu i koliko je bilo pokrivenost prikupljanja odpada u vrijeme kada je uvedan depozitni sistem i koja vrsta ambalažnog odpada je najviše prikupljana i koji su troškovi vezu za uspostavljanje depozitnog sistema i šta mislite u kojima je ovaj uvedan depozitni sistem i šta mislite u kojima je ovaj sistem uspješan u odnusu na zemlje koje nemaju depozitni sistem naročito s obzirom na hrvatsku gdje nema depozitnog sistema ali i taj sistem je u minusu dakle imaju velike troškove depozitni sistem je posebno pitanje dakle o to me bi se moga organizovati cijela radionica ali piter ja smo učestvovali u ranoj fazi razvaja ovog sistema u Estoni Estoni je bila jedna od prvih zemalja na sjeveru u Znjemačku gdje je uspostavljen depozitni sistem prije mnogo godina ali u Estoni je uspješno učitom je što je ministarslo kao prvo uvelo zaprvo dobro odmunvočenju ovog sistema to je bilo jako važno dakle i uvedenje za ambalažu bez alkohologne napitke i napitke sa malim postupom procentom alkohola zatim različite posude zapiča neke su bila više kratni neka palaža bila više kratna vrlo je teško održavati te iskoristive boce u systemu u Estoni a kasi i letonija je uvelataj sistem u Estoni je mnogo veći procent ovih više kratnih flaša zakvaljuči ovom depositum sistemu nego u susjednim zemljama zatim nije bilo nikakvih troškova za flasti sve bila odgovornost proizvođača uvoznika sistem smo održavali pod kontrolom potrošača ulagali u sistem uveli su ova potrojenja za povratisticno možete me ispraviti ali mislim, prije 5 godina smo došli do fazi da proizvođači gotovo nisu imali troškova za ovaj sistem i kada se poradi depositni sistem i kontenerski sistem depositni sistem je zapravo jeftini za proizvođače a to je dobar argument da kažemo da depositni sistem nije tako skup to je vrlo pogrešan argument da je ovaj sistem skup zato što se predstavlja na jedan vrlo pogrešan način i obično to zagovaraju operatori koji radi sa kontenerskim prikupljanjem depositni sistem omogučava da se preuzme gotovo 90% ambalaže koja se stavi upromet, možete zamisliti taj procenat a kontenerski sistem ostvaruje nešto ispod 50% ako pogledate ove cifre možemo reći da su troškovi zaproizvođače znači, mislim da su proizvođači mnogo više zadovoljni ovim sistemom i na početku je bilo lobiranja protim ovog sistema ali nakon što je uveden oni su zaista svatili da je to je timij sistem i trenutno su proizvođovači zaista zadovoljni ovi sistemom piter žavljitelji nešto dodati samo pa riječi na početku ni je bilo investicija na nivou vlade sve su investicije oseguravali proizvođači u mnogim zemljama se postavlja pitanje dali ove mašine u kojima se prikuplja moraju da se postavi to zapravo nije uslov piti ručno, naravno bolje ako imate postrojenja imamo rvm mašine u njih su ulagali vlasnici maloprodajnih objegata i zapravo oni smanjuju trošak rukovanja i svakodnevnih aktivnosti ako pogledate nivou prikupljanja prije uvođenja deposita od 30% za konzirve i 5% brzo, nakon uvođenja sistema, popili smo se na 80% sada je to negdje 90% mislim da su to zaista argumenti koji se mogu koristiti u prilog ovom sistemu kao što sam rekao u zakoni u svoje 2004. godine što smo postali članica godnu dana nakon toga je za sistem uspostavljen i zatim smo brzo postigli ovaj napredak pitanje, takoče, bilo o Hrvatskoj ja nisam stručnjak i nisam upoznat sa situacijali, bio sam na jednoj radionici gdje smo imali jako dobro predavanje profesora sa universitetskog profesora on je također rekao da je problem u Hrvatskoj to što se neradi o standardnom sistemu odgovornosti proizvođača i da ne ide cijelokupan iznos prikupljen da se ne vrača njima nego postoje politički interesi svo koji se novac koristi za različite druge svrhe i zbog toga isvođači moraju plačati više nego što bi zapravo trebala biti i mihova odgovornost u modelu koji je uveden u Estoni kao što je Hari rekao ja mislim da su tada privođen jovog sistema bili dobri uslovin na svijetkom tržištu cijene materiala su bile više i Estonijski depositni sistem nije u ovče imao naknada za proizvođače tada zapravo nisu proizvođači plačali napade osim za označavanje to su mali iznosi to je zaista posebna situacija bila i svisno zali da to neće biti situacija koja će dugo trajati ali ako uporedite te naknade koji plačaju rekao bi da za neke materijale plačaju manje iznose nego što bi plačali u sistemu kontainerskog prikupljanja što pitanje dakle dali se prikupljanje radi efekstno kvala ja ću nastaviti na engleskom i postavljaču pitanja na engleskom srede će se tiče reciklaže koje tokovi odpad da se recikliraju šta je sa opastim odpadom dali imate kapacitete, dali izvodite i ako izvodite gdje izvodite ako izvodite odpad kako se to integriše u sistem izvještavanje ja ću odgovoriti na prvi pitanje a ostavit ću drugo vama kada se radi o razvajenju na mjestu nastanka i reciklaže kada govorimo o komunalnom odpadu iz perspektive evropske unije sve zavisi od občine do občine u velikim občinama a to je sve zasnovano i na občine koji je donjelo ministarstvo sa listom obaveznih tokova odpada za prikupljanje te veće občine moraju prikupljati te glavne tokove odpada naročito komunalni odpad odpadni papir ambalažu bio odpad a to je nešto što se obično odrata do vrata u večini občina u večini občina se radi na tome da se u okviru organizirano prikupljanje odpada postavio kontaineri za mješani odpad bio odpad i sve je veća tendencia da se postavio i kontaineri za ambalažu pored kuća što se već radi u javnim kontainerima dakle u večini občina je to sistem ali svakako se mora naprijediti taj sistem i mora se provesti u svim občinama sve občine nerado provode cili sistem i rade samo ono što je zaista neopodno i često izuzimaju na primjer porodične kuće ili neke druge objekte ali u pravilu, u budućnost u budućnost u z mješani odpad treba objiviti bio odpad i ambalaža i evo Peter možda vi možete odgovoriti na pitanje o opasnom odpadu jest to nije mala država vjerujem da i Bostanije Cagovnoj ime isti problem sa ovim konkretnim odpadom ja bih također spomenu o reciklaže kapacitete a to je također problem manjih zemalja da recikliraju sve metal naprimer se reciklira 100% staklo pola, pola papir se također izvozi što se tiče plastike situacija je promjenjiva ali mislim da se polovina toga odpada obrađuje u Estoni a većina se izvozi u glavnom u države člani s Evropske unije sada 18 je neki odpad izvožen u Kinu mečutim oni sada više ništa neprimaju i sada mislim da drugo pitanje bio o opasnom odpadu ova vrsta odpada uključuje različite tokove odpada kao baterije baterije se netretiraju u Estoni nego imamo one led baterije koje se donose u jedan mali pogon a drugi ge baterije se izvoze elektronske elektronički odpad u glavnom izvozi dijelom se tretira u Estoni u običajnoj mišljenje da ste opasni odpad uključuje hemi kali medicinski odpad imamo nekoliko privatnih privrednih društava koji prikupljaju ovaj odpad ono što se može spaliti spaljoju, ali kao što sam brekao ranije od tokova se dostavljaju cementari imamo i jedno privredno privredno društvo koje spaljuje oko 200.000 tona imamo također velo osjetljiv u vrstu odpada a to je medicinski odpad koji uključuje i ljudsku od Kivo da se odpad spaljuje u posebnim spaljonicama ako nešto mora da se odloži na deponju postoje posebno određena određena deponije prvo se solidificira taj odpad ako postoji potreba taj odpad se također izvozi u druge zemlje finska njemečka možda samo da dodam na samom početku država je ulagala u uložila u prvi plogon za opasni odpad prva je dakle investicija došla od države a kasnije je taj plogon privatnom preduseču koji sada i dalje je ulaže osnovna mreža postavila država ali kasnije je večin na toga privatizirano kao i centri za prikupljanje i također koristimo usluge po potrebi svinjske, danske i slično postoje verlo ozbiljna i titanja nezam da li je to slučaju Bosniji Herzegovini to su 1991 godine imali smo sistem kolektivne pođuprivrede imali smo velika skladišta pesticida 1991 smo ih mapirali i očistili te lokacije, bilo je stotine hljada tona pesticida i one su također poslani u finsku i ja mislim Njemačku na Tretman u Estoni imamo odpad sa živom i nemo te nemo pogone za obradu taj se odpad sollibificira i šalje na deponije hvalovali, imamo još pitanja naravno produžićemo desetak minuta ako se svi slažu sede činit pitanja tiče se troškova usluga u osnovi pitanje bilo viste spomenuli do 70 eur da li ste postepeno podizali ovu cijenu i kako je to uticalo na građane na ono što oni plačaju dakle ova tarifa odlično pitanja to je bilo i najetno od mojih slajdova negdje 10, bilo i 30, 40 eura sada je 70 do 80 eura država nije uticala na te cijene nego su same deponije došlo do njih cijene s domačinstvima su povečene naravno ali to nije bilo od suštinskog značaja zato što postoje druge komponente kao što je prikupljanje i transport a prosike možda nekih 5 eura mjesečno po domačinstvu ali u dosta slučajeva posebno kod porodica i oni izdvajaju bio odpad i to kompostiraju ili embalaža se izdvaja tako da je manje mješovito odpada na dosta mjesta prosječni iznos nije možda 2-3 eura i zanimljivo je samo da dopunim obo zanimljivo je što odpada i u parlamentu ako se vodi diskusije o tome zašto kad se radi u dešavanjima vezanim za reciklažu kad se postavlja pitanja zašto je što je problem često ukazuju na to da naknode da su naknode koje domačinstvu plačaju za mješoviti odpad preniske da je usluga prejevti ljudi ne osjećaju motiviranima da više izvajaju odpad tako da se učini mješoviti odpad skupljim da, ovo je političko pitanje kao što nam pokazuje iskusvo Estoni ako živite u velikoj kući u kojoj je puno stanova u grado ne više od 2 euro mjesečno što je jedna kafa ali u isto vrijeme ovo postoji jako gurno diskusija na lokalnom nivou kad se radi o izborima ljudi to gledaju kao veliki iznosih i puno se raspravlja o tome političali se boje povećati tu nakradu i to je jedan od razloga što naš sistem upravljanja komunalnim odpadom je zapel u čorsokak jer niko nije spreman povećati tu nakradu pokazuje se da ukuplni troškovi mogli biti nekoliko stotina eura kad se uračuna energia i biti grijanji, tako da je tako da je udio koji odpada na odpad je već posto što je smiješno malo odnosno ostale komunalne usluge, ali politički to je uvijek s vruće pitanje i lokalni političari so često ističu kao problem i ako bih ja rekao da to ta iznos nije veliki i treba ga povećati definitivno Prvala vam sljede 30 pitanja se odnosi na zatvaranje deponija, pitanje bilo temena i novka treba da se zatvore sve nekontroli, rane, nezakonite odnosno, ne sanitarne deponije i jestli istve zatvoreli dali deponije koje su zatvorene imaju osigurane finansijske garantije i nadzor za narednih 30 godina i kako ste spriečili formiranje ovi divljih deponija kada ste počene primjenivati taj poroz na odlaganje na deponiju ili takci i dali je bilo negativnih stavova sa strane občina kada se radi u učenju tog poroza i zatvaranja deponija, to je dakle nekoliko pitanje koji ste odnosne na zatvaranje deponija ako biste ih mogli vrlo kratko se dotači možda bolje da Peter kaže to je trajalo nekih 15 godina možda više od početka počeli smo krajem 90. i to je trajalo do 2015 kada su sve ove deponije zatvorene i prekrivene stada finansijska garantija ove deponije koje neprimaju nove količine ako su zatvorene onda se primjenju pravila monitoringa ali te troškove onda preuzima občina koja je vlastnik deponije kada se radi o novim deponijama one su sve obavezne prikupljati određena stva za zatvaranje i naknadnu brigu za 30 godina to ne znači da će one raditi 30 godina nego do 30 godina ako monitorin kaže da je to potrebno tako da je to malo drugačuje pitanje koje je opravdano je bila jako puno razvečitih mišljenja među običnim građanima ili lokalnim političarima da to nije mudra opcija ovo deponije i tako dalje na slajdo koje sam prekaziva od početka sam govorio da je osnovni priskup bio da sva dovačinstva ili barem u maksimalnoj mieri trebaju biti priključeni u sistem obavezni sistem prikupljanja odpada model koji je bio prije imenjivan ruralnim područima i u malim gradovima posebno za ljude koji žive u kućama da oni sami dovoze odpad na odlagalište nogi kažu ne treba nam usluga te je usluga je prikupljanja odpada ermina generiramo odpad zapitanja treba svatiti odbiljno postoji pravilo da je neko živi treba imati kam tu z odpad koja se praznima za jednom mjesečnom i blasnik imovine plaća racun 2 eura, 3 eura koliko godi na taj način se ljudima jasno ukazalo da se ovdje radi o usluzit sviđalo se vama ili ne ovo je obavezno i odvada se očekuje da odpad odlazete u kontenerija ipak plaćate nakladu to je osnovni pristup koji smo jasno rekli vi naravno prizvodite odpad svako prizvodite odpad mi ga prikupljamo kao društvo kao država prihvoćamo da vi rješavate se svogo odpada jer to nije u skladu sa zakonom a kad se radi o taks odlaganje na deponi to nije imalo toliko utica na usluge koje je svo prosična porodica plaća nije utica je bio tako brz nije bilo tako nagle promjene ponašanje evo sada stuvali taj poraz ali vam više neću plaćati nije do toga došlo i to bi možda bilo najkraće samo par pojašnjenja pjuć je bila u tome da su občine bile prinuđene napraviti registar vlasnika nekretnina i napravili su direkta link sa uslugama na početak su se neki reklim nećemo mi staviti cantu, baš nas briga zato ali onda su počeli dobiti račune i onda su nema smisla napočetka je bilo i parničenja i suđenja i onda su svatili da je lakše platiti račun i onda nisu imali više motive da nosi smeće i baceju bilo gdje to je bilo ključ, trebalo i nekoliko godina da se to uradi ali počeli funkcionirati barem jedan container za jednu cantu mješoviti odpad i onda je uklanjen taj pretisak ima dosta pitanja vezani za spalivanje posebno odbog toga što cantacerevo ražmišlja o nabavci poslenje za kogeneraciju i možda samo da odgovorite na ta pitanja pa da zaključima a da na ostala pitanja odgovorite pismeno imamo draženka koji želi i onda ćemo zaključiti Dalgaca radi o spalivanju pitanje je bilo koji su bile naknade za reciclažu i odlaganje prije uvođenje spalivanja i kako ste te cijene mjenje ja mislim da s odgovori bili navedeni na slajdavim ali ako može tu kratko ponoviti i EU očekuje strože ciljeve za reciclažu kako je budučnost ovih paljonica u estoni, u tom kontekstu i ako ste u pozici da sada odlučujete o spalivanju stovziram na Green Deal i ostala EU politike da bi ste i dalje odlagali slične odluke koji su najveći izazovica radi o spalivanju financijski logistički socijalni i također govori o cijeni potoni mislim da i to bilo na slajdu ako možete vrlo kratko reći o budučnosti o spalivanju i evropskoj perspektivi ja ću vrlo kratko odgovoriti ako što je spiter pokazao na slajdu nakon što je uvedena spaljonica odlaganje na deponi se slanilo sa 70% to je samo jedna ilustracija spalivanja u odnosu NATO bila smo brlo uspješni kac radi o ciljevima kac radi o deponijama kac radi o narjednim koracime već sam rekao ostavio određeni strah da imamo previse kapaciteta kac radi o palivanju odnosu na MBO i kao što je piter pomeni na MBO bi se nefunkcionira zbog ekonomskih troškova ili preveliki i nema mjesta da će se planirati RDF kako da se oni zavaraju i u ovom trenutku kapacitet peljonica se uklopa u veliku sliku jer oni ne mogu spaliti od 50% komunalno-gotbada a ostali 50% se reciklira mora se reciklirati ali kac radi o desetogodišnje perspektivim velikih promjena ako pogledate što drugje zemlje radi kao skvetka i tako dalje, oni su zadržali spalivanje, postoji potreba zatim jer je to snazna alternativa za odlaganje na Deponije ali se ne može povećati tako da neće biti dodatnih investicija i Evropska unija avjerovatno neće prihvatiti nikakuvu ja podršku, državnom podršku za korištenje odpada za prezvodnju toplotna energije u paljonicama više im se to ne sviđa i vjerovatno će to biti ograničeno ja bi samo dodalo jedan kao komentar da se komentira dovo nije okolišno pitanje ali ja bih rekao još jednu stvar, Evropska Kominsija izdala komunike koje skladosi na spalivanja odpada konkretno ideja je spalivanje u potpunosti u skladu sa politikom odpada ali pitanje je koliko i u dosta slučajeva zaista Evropska Komisija kretizirala zemlje koje spalju previše odpada to znači na slajdu je bilo da će 35 godine cilje da se trećine komunalnog odpada da se ti 5% i da se trećina odpada može trenitirati na neki drugi način veliki je san i samo san da se može posti čisto posto reciflaža to je nemoguće i ova jedna trećina zato je absolutno prihvatljivo da se spaljuje i neki materiali recimo papir ili plastika je mechanička reciflaža ne može se oddržati puno puta posti ograničen broj onda je neizbježno da će se dio nijesko kvalitetnog papira ili plastike ukloni iz cirkulacije što je da radite s tim kada i zaista morate ukloniti da bi se zadežali kvalitet proizvoda ja ne kaže da je spalivanje najbolja stvar na svijetu ja se potpunoslažem sa onim snevropska komisija reka u svom komunikeu da je u skladu sa politikom odpada EU ali da je u svakom slučaju bolja i više se preferira se odnosno od laganje na deponi oni koji se protive spalivanju da seime kaže čak i ako će ovaj odpad na deponi da je to prihvatljivije dala piter imenite svim učesnicima što ostala pitanja ostadoše neodgovorena ali u svakom slučaju kao što sam reka zamolćemo naše stručenake da daju pisme neodgovore koji ću biti ovaj doostupni i bi ćete obavješteni sada ću predate riječ draženku koji je isto želio par pitanja i da zatvori danasnih skupro? Prije je samog zatvaranja radionci moja dva pitanja ako ja su vezana sa danasnim naslovom webinara kako su nadležne organije estonije postupali u situacijama kada su prilikom transpodovanja zakon da ostava EU u nacemne propse uočili da privredna infrastutura nije mogućila podpuno provođenje zahkeva EU u praksi odnosno primer kod nas imamo već zakon da ostava koja je transpodovanu međutim u praksi jošto nije zaživelo na nivou ministerstva imamo zakon međutim obštine i gradovi koji su nadležni za organizaciju upravljanja sistemom odpada na svojim teritorijama to ne sprovodi u praksi to je jedno pitanje i drugo pitanje cijena odpada prikupljanja da li to od cijena od 3 do 5 euro da doma činstva plačaju za prikupljanja odpada da li je tu sve uračno i prikupljanje transport i depanovanja odnosno njego uzbrinjavanje da li to depanovanja recifraza da li to u buhvata tu cijenu od 5 euro da li to ubukvati? da li to ubukvati? da li to ubukvati? da li to ubukvati? ne radi moramo sa ipak osloniti na vas izvinja vam se nakon transpozicije direktiva kako ste prevazišli pitanje nedostatka infrastrukture kojom živi odgovorili na zahtjeve EU legislativi kada se radi da ne imaju tu opremu i sve ostalo imena akordno da bi ispunili direktive i reka ste da je cijena u svoga 3 do 5 euro da li to uključuje ukupnu u cijenu za prikupljanje, cazpoziciju i odlaganje mislim da smo imali systemu spostavljenu glavnom na državnom njega u vašoj mislučaju je vrlo važno da se provede planiranje isepno planiranje na ukojim redosvijedu će se provoditi prioriteti i treba da se povežu svi procesi sa troškovima a i treba odrediti ko će biti nosilac projekati da li do trebale biti občine dakle občinske strukture treba ojačati dakle sedeće pitanje koliko su dobro strukturirane občine i koliko može doprinijeti državni nivu i na koji način se mogu pribaviti sve svoje evropske unije da bi se uspostavila osnovna infrastruktura dok ođe je važno naglasiti ulogu privatnih preduzeća možda postoji primjeri i mi smo možda primjer da smo s jedne strane bili vrlo uspešni u tome jer privatne na preduzeća igraju velma važnu ulogu naročito u prikupljanju ambalaže, ali ne samo to ali i komunalni odpad je datu nadležnost privatnih preduzeća da u tom slučaju neće sve investicije plačati državni organi naravno, ako postoje takva preduzeća treba stvoriti pravno okruženje koje bi omogučilo tim preduzećima da dođu na tržište naravno, također sam smatrao da bi na dugoročnom planu bilo biti dobra ideja da se u javnom segmentu uspostavi osnovna struktura za komunalni občan mislim da je to vrlo dobar koncept, ali to nepodrazumjeva da prikupljanje moraju raditi javna preduzeća da ne govorimo o reciklaži jer tu bi zapravo trebalo biti najvažnja ne privatna preduzeća samo nekoliko primjera Estonia nije provela tako obsežnu privatizaciju i to je razlog Estonia je provela obsežnu privatizaciju i tako, time su objašen i pad cijena ali ako privatni sektor bruža usluke u uslovima konkurencije imaćete niske cijene ali oni zapravo nisu tako skloni investicijama je to smo vidjeli u Estoni oni su prestali sa investiranjem tako da se morali ponovu ključiti občine, naprimer bio to nije tako profetobilan hosao i delatnost imate druge tokove odpada kao tekstil i neke druge tokove ali sad je postalo jasno da privatni sektor nije voljan ulagati tako da su občine svatila da to moraju same uraditi i tako da ćemo zabilježiti porast naknada za građane ali zasigurno je moguće to provesti ako želite da uradite to effektivno morate ključiti privatni sektor i možda bih dodao da naglasim važnost u kontekstu upravljanja padom da se treba povezati sa drugim sektorima samo jedan primjer je bioodpad treba ga zasebno prikućati to je prva stvar a drugo imate dvije mogućnosti da li ćete ga kompostirati ili da li ćete prezvoditi bio gas u mnogim nordijskih zemljama još uvijek ne u Estoni ali ja se nadam da će istu tako biti slučaj u Estoni oni imaju male ili srednje čak i neke velike privredna preduzeća koja imaju problem sa džubrivom sa džubretom i imaju problem gdje odložete to džubret tako da ga pretvaraju bio gas u Estoni imamo pogon koji proizvodi bio gas ali još uvijek nemo predtretman za bio odpad kako bi smo proizvodili dobar bio gas ali to se koristi u mnogim nordijskih zemljama i u Njemačkoj obično ne ima ništa sa občinama to rade privadna preduzeća i to je jasno zelena energia na nivou evropske unije u tom pogledu imate i zahtive za energičko tržište ali ne znam da li to mošete provesti da se može razviti proizvodnja bio gasa i zato možete koristiti bio odpad hej hvala evo na kraju danasni radionci da se zahvalim i takođe da se zahvalim u našim učesnicima u jednom trenutku vidilo sam da je bilo oko 140 učesnika koji su slušali vaša predavanja Hari je u na kraju u svog predavanja sumirao sto kaži stanje i iz toga se dobar dio može primijenti na bosnu i hercegunu ono što smo mi danas ovdje videli da moramo početi sa odvojenim, sa kupljanjem sa razdvajanjem otvada na miastu nastanka to je kod nas je to maltene u pilot projekti postoje osim što kaži kantona sarajevo i na NNNV pilot projekata takođe da bi omogućili dalji razvoj sistema da bi moramo osim deponija ponuditi i neku alternativu neki nove vid zbrinjavanja otvada i ovo što smo danas primijetili jedan od podvidova napretka u systema u početku uključivanje sektora meni je jako žao što sam primijetio danas sam primijetio da je bilo dosta prestanika iz nadležnih ministarstava i on su bili aktivni kroz ova pitanja i trudi se što kažu da da povoljšanja neka uvedu ali on je uvodi tako jednostno donosi zakone ali sad ne dosta je taj mehanizam kako dalji primijent i žaom ili ako malo da ima prestanika komunalnih preduzeća i obština odnosno bradova koji su na kraju ti koji implementiraju te zakone i koji trebi da spravedu u praksu nadam se da će u našim danjem radu u razgove u GESAPa ovaj vaše prezentacićom biti od pomoći kako nama koji organizimo to tako i svimo ostali učestnici da radni grupa i nadamo se da ćemo u daljem radu imati ovih novih članova radni grupa i da ćemo primijentio vaše iskustva i prepruke koji ste u svojim prezentacijama da nas se odepodijeli sa nama još jednom se vama zahvaljem i takođe svim ostali učestnicima na današnjoj ja mislim jako jako korisnoj radionici tako da bi se zahvala svima i još jednom da vas pozdravim i pozovim da se prihvi užite radu naše radne grupe poslaj puno pred nama a zaachtivi i zazovi su veliki tako da svaka pomoć po navnicima je dobro došla da sam vedamo pitaj da je odpadano mi svih uglava tako da, evo, thank you our panelist and participants thank you for all the experiences and we hope vala svim učestnicima, predavačima ja se nadam da ćete o svi ostati s nama i do kraju ovog procesa da ćete nam pužati smjernice i pužiti još nekaj nove uvide koji će biti korisni u smislu onoga što pripreme naši stručnjaci thank you