 Det danske arbejdsmarkedet bliver mere og mere komplekst. 40% af vores arbejdstimer kan automatiseres med de teknologier, der er til rådighed i dag. Og med den teknologiske udvikling må det forvente sig blive endnu mere i nære fremtid. Hvordan sikrer vi, at unge kan pakke deres rygsæk, så de kan ruste sig til de mange valg, og samtidig bevarer valgfriheden de alle ønsker, og har brug for. Helt fra begyndelsen er vi alle på en rejse med valg og fravalg, og hver station på den rejse tilbyder nye og andre valg. For endende er grundskoelen lækker et valg af muligheder, utalige retninger at holde på. 29,8% vælger den er hverdsfaglige retning for eksempelvis at blive håndværker eller sosiasistent. 68,6% vælger den gymnasiale retning. Nogen kommer ikke videre. Første valg er taget på rejsen gennem uddannelsesystemet. Men er det det rigtige? Er vi om hyggeligt nok til at bygge den gode brug til arbejdsmarkedet? I overgangen fra ungdomsuddannelserne til de videregående uddannelser skærpes fokus på arbejdslivet, men over 7% når slet ikke så langt. De bruger ikke deres studiekompetencer til at fortsætte med en videregående uddannelse. Hele 70% vælger en videregående uddannelse. Fordelingen bliver så ledes. Men er det den rette fordeling? Opnår de unge de rette kompetencer? Hvordan skal fordelingen se ud, når langt flere dimitenter på fremtidens arbejdsmarkedet skal ansætte sig i det private? Og har vi som samfundråd til, at næsten en sjætte del aldrig opnår af hverdskompetencer? Hvordan kan vi sammen sikre, at vi for eksempel har nok ingenøer, IT-uddannet og dimitenter med språkkompetencer til fremtidens arbejdsmarkedet? Hvordan kan vi hjælpe de unge med at tage det rette af hversoorienteret valg? Fremtidens viden, vækst og velfærd, sikrer sag, at vores unge vælger klogt og samtidig er engageret og passionerede studerende.