 Én is szeretetlenül lődőzzük mindenkit. Jó reggelt kívánom. Az előadásom az arról fog szólni, hogy miről is hallottuk, miről is szólt ez az ensz közgyűlés, ami áprilisban történt április közepény Jörgban. A kávitószereket vett a napi rengyére az ensznek a közgyűlése. Ez a közgyűlés az az ensznek a legmangosabb döntéshozó szerve, ami el visszalag ritkán szokott történni. A drog problémát legutóbb a napi rengyére 98-ban vette ez a közgyűlés, és akkoriban a 98-as ensz közgyűlés azzal a slogan-nal indult meg, hogy drogmentes világ meg tudjuk csinálni. Tehát azt a célt tűzte ki a világ nemzetejének az a közössége, hogy tíz év alatt jelentősen csökkenti vagy megszünteti a kávitószereknek a előállítását és kereskedelmét a világon. Ugye ez a drog politikai akcióterv tudjuk a statistikákból, és hogy nem volt túlságosan sikereskét. 2009-ben aztán újra tárgyalta az ensznek a kávitószerügyi bizottsága ezt a kérdést, akkor elfogadtak egy újabb aktiótervet, egy újabb tíz éves aktiótervet. Ez az aktióterv azonban megismételt a gyakorlatilag ugyanazokat a céki tűzéseket, amelyeket a 98-as, tehát ez is azt mondta, hogy tíz év alatt jelentősen csökkenti, vagy meg kell szüntetni a kávitószereknek a kereskedelmét. És hát ugye ennek az ensz döntéshozó mellizmusra azt is tudni kell, hogy itt csak teljes konszenzussal történnek a döntések, tehát nincs szavazás. Itt alapvetően az úgy történik, hogy ha akár egyetlen kormány, egyetlen tagállam is vét óta, mert akkor nem fogok elfogadni egy határozatot. Tehát amit teből a közülésből ki, az tényleg csak az, amiben egyetértés van a tagállamok között. Ugye azóta is eltelt már majdnem tíz év, hogy ez a 2008-as ensz aktiótel megszületett. És hát most is azt látjuk a trendek, a globalisten trendekről, hogy hát semmi a drogfogyasztás alakulása sem pedig a kínálat terén nem következett be jelentős csökkénés, hanem inkább növekedés. És hát ami szintén egy elégébb beszéles adat az az, hogy miközben, ugye egyre nő a kávitószereknek a lefoglalása, a kávitószereknek az ára az viszont csökkent. Hát hát, hogy nem lettek kevésbé hozzáférhetőek a kávitószerek. És hát emellett pedig vannak olyan régiói a világnak, ahol viszont ilyen nagy károit tapasztalják a polgárok az illegális drogkereskedelemnek, ilyen például Latin Amerika, ahol ugye a drogkartelek ellenindított háború során, nagyon sok civil ember is meghalt. Mexikóban például 2006-ban az elnök meghirdette a drogkartelek elleni háborút, és ennek következtékben 2006-tól napjainkik körülbelül 100.000 ember halt meg. Ezeknek egy jelentős része az civil, és ugye azt is tudjuk, hogy a Mexikói drogkartelek bevételeninek körülbelül a 60%-a léka azabban szármozik, hogy cannabis-t csempésznek állt az egyesült államokba. Tehát itt egyértelműen ez egy globális probléma, ez nem csak a Latin Amerikaiak problémája, hanem arról szól, hogy gyakorlatilag a gazdagfogyasztói országokba, a irányiló drogkereskedelemnek a károit, azt elsősorban a szegényebb országok, lakosság, a szenvedi meg. És ezért van az, hogy pont a Latin Amerikai országok voltak, azok, akik kezdeményeszték azt, hogy az ENSZ közgyűlés ismét vegye napi rendre ezt a kérdést. Latin Amerikai országok kügyen is azok, akik leginkábbó változás pártjánálnak. Mexikók, atávala is Kolumbia terjesztettel vernek a közgyűlés, meg alakítás rosszó határozatot, ugye ezt akkor lehet közgyűlés tartani, hogy ha a Vagy-a biztonsági tanács tagja a képest közgyűlésre, vagy pedig a tagállamoknak a többsége támogatja. Itt 95-án az tagállamok támogatte ezt az Inditvind, és ezért aztán kitűzték 2016-ot, mint Dátumot, vagy 2010-at, ápriliset. És az ENSZ főtt itt kára arra hívta fel a tagállamokat, hogy használják arra ezt az alkalmat, hogy egy széleskörű nyíltvitát tartsak a Kábitozszer problémáról, amely mindenféle obcióra kiterjedt. 2015 nyarána aztán a tagállamok arról határoztak, hogy öt tematikus, vagy öt ilyen téma szerint fogják megvitatni az Angeszen a droghelyzetnek az alakulását. Az első tema az a drogkontrol és közegészség, a második a emberi jogok, a háromodik a bűnözés, a negyedik az alternatív fejlesztés, az ugyanassz jelenti, hogy a termesztő országok, koka-cserét vagy opium-mákot termesztenek, ott hogyan lehet alternatív megélhetés biztosítani azoknak a parasztoknak, farmereknek, akik ebből élnek, és ha csak kihírtjuk ezeket a termőterületeket, akkor a szónúre terjús katastrófát eredményeshet. És hát az ötödik téma, az, amit Magyarország is, jelent, hogy ilyen megírez, most talán van a dizájner drogok, a zúlpszii aktív anyagoknak a terjedése is, hogy azzal mit lehet kezdeni. Ugyan elmondok néhány olyan témát, ami megosztja a nemzeteket az ENSZ, kábítószerügyi fórumai. Az egyik ilyen téma, közegéségem belül, az a hi-véc-járványi radiotid reakció, ugye tudjuk azt, hogy az afrikán kívüli világól, minden harmadik új hívfertőzés, a fecskendők megosztásával függössze, és azokban az országokban, ahol széles körben bevezette kártalom csokkentő programokat, mint például, hogy a nyugat-europában, a csikerült megállítani ezt a járványt, ellenben Áziában és kérlet-europában, ezek a programok nem hozzáférhetők, ott még mind a mai napig nagyon gyorsan terjed a járvány, és ezzel kell az ártam csokkentő programokkal kapcsolatban, van egy jelentős nézetteltérés, egy oroszországban például, még mindig a Vetodonfentartó program az be van tiltva, és hát a tűcserét is csak úgy megtűrik, tehát abba a szempont volt egy nagy vita, hogy ezeket az ártam csokkentő programat nagyon gyorsan etámogassa a közgyűlés, és hát ugye a világot globális szinten azért ezekhez a programokhozzal hozzáférés az igen alacsony, például opiát substituciós szerekhez, csak 800 oléka jut hozzá a herőlyfüggőknek a világon. A másik nagy tém, amiben voltak nézetteltérések, az a opiatalapú fájdalom csirapítós szerekhez való hozzáférés, ugye itt az a fő probléma, hogy a világ opiatalapú fájdalom csirapító gyódszereinek a 90%-et azt a fejlet világfogyasztja, miközben a szükséglet ezek iránt a gyódszerek iránt, 90%-ban a fejlődő világban van, és hát a fejlődországokban azért sem lehet hozzáférni ezekhez a gyódszerekez, mert elég szigorú kábitosszer kontrollszabályok vannak érvényben, amelyek nagyon szigorúan korlátozzák az orvosok számára azt, hogy hogyan írhatják fel ezeket a szereket, miközben, hogy azt lehetjük, hogy Amerikában meg, meg gyakorlatilag a receptek alapató gyódszereknek, egy ilyen teljes fekete piacolak kultkés, több ember hall meg opiat tuladagolásban jelenleg, mint autóval esetben. Tehát itt van egy óriási nagy aránytalanság a világon, ezt kellene valahogy kezelni. Aztán ugye egy másik tém, ami elsősorban a délkeletájai országokkat érintette az az, hogy hát ugye a kezelés nevében nagyon sok embert fogva tartanak, ugyanazat reabilitációs központokban. Ezeknek jozzon van, nem sok köze van azokhoz a reabilitációs központoknak, amiket mondjuk, mint Magyarországon annak hívunk, ezek inkább ilyen munkatáborog gyakorlatilag, ahhova bezárnak embereket, és hát elég rossz körülmények között. Korában erről is forgattunk filmet, ilyen ketrecekben tartanak például embereket, és hát itt ugye ez van egy elégre jelentős nyomás, ezekre az országokról, hogy ezeket a táborokat zárják be, maga az ENSZ kábítószerügynöksége is azt mondja, hogy ezeket be kell zárni, de Vietnám kamboldzsala hozzat többé ezek az országok, viszont ezt nem akarják. Aztán ugye egy másik tém a drogfogyasztók büntetések kérdésre, az a kérdés, hogy mennyire arányosak azok a büntetések, amelyeket alkalmaznak az államok, a kábítószerek fogyasztóival, vagy a kár kereskedőitekkel kapcsolatban, és hogy mennyivel járul hozzá be börtönzések arányának, a növekedéséhez a szigorú drogpolitika. Itt is ugye elég jelentősen eltérnek az országokabb leszempontból, hogy hogyan kellene ezt a kérdés megítelni jogilag. Az egyesült államok, ami ugye nagyon sokáig a legszigorú orszájok közé tartozott, az most ugye változik. Most már több államból ugye legalis lehetették a kanabiztés, nem ilyatt ugye a nemzetközi politikában semmi olyan aktíva az egyesült államok, mint korábban volt. Oba majánok éppen nem rég jelentette be azt, hogy a kivonyják a pénzt a börtönök és büntetőig a sekszolvetes fejlesztéséből a büntetésekből, és több milliárd dollára fogják támogatni a zállátú rendszet. Aztán egy másik megosztó tém a halelbüntetések kérdése, ez ugye szintén nem Európára jellemző, de Ázsiai országokban, még mind a mai napig több száz embert végyeznek ki évente, nagy részt egyébként viszonylag csakély jelentőségű kávitószres büntselek mények miatt. Például kínából a televíziós közöttítések is vannak a kivéizésekről. És hát ez az a kérdés, amiben például az Európoly Union nagyon atározottan azt mondja, hogy ki kell mondani azt, hogy nem szabad halelbüntetés kiszabni kávitószres büntselek mények miatt. Ez ugye beszéltem az alternatív fejlesztés kérdéséről itt ugye, hogy mennyire szabad például kiirtani a kokaültetvényeket, vagy a opiumákültetvényeket anélkül, hogy mondjuk biztosítanák ezeknek a farmereknek a megélhetését, mert nem elég mondjuk azt mondani, hogy oké, adunk nektek, nem tudom, krumpli magot, meg nem tudom, kávét, de ugye ezekbe az országokból gyakranjépként polgáráborus viszonyok mondnak, például nincs út, amin elszállíthatja eladni a nincsen piac, ahol eladhatja. Tehát hogy ez egy ilyen általános fejlesztési kérdés, ami szintén, ami felölőségünk is, mert mi fogyasztjuk, ezek a fejletországok fogyasztják ezeket az kávitosszraket, például a kokain, ugye, vagy a heroint, tehát ez ami felölőségünk is, hogy mi történik ezekben az országokban. És hát végül ugye a zúlpszé aktivanyagokkal, amelyeket, amelyeknek a terjedése nem csak Magyarországon jelent problémát, hanem ez egy világszintű probléma, aminek ugye az egyik nagy dilemája az, hogy hiáva lesznek föl ugye, akár egyenként akár csoportosan ezeket a szereket tétólistára mindig vannak új szerek, amik megjelendek a piacon, és hát én azt gondolom egyébként, hogy jelenleg nem nagyon látunk erre olyan megoldást, ami ezt a kérdést teljes mértékben megnyugtatóan tudnák ezelni. A nyörki közgyűléssel már gyakorlatilag egy kész helyzet beliállították a részvegőket, ugyanis már korábban a bécsi kábitusztrai bizottságűlésé már megbitatták és elfogatták azt a záró dokumentumot, ami a zensz közgyűlésének a záró dokumentum volt, tehát már amikor adalmentünk, akkor már a nyitó ülésen elfogatták a záró dokumentumot, ami egy visszahegy furcsa protokol volt. És hát a civilek azért is bírálták ezt a folyamatot, mert nagy rész zártajtok mögött történt ennek a záró dokumentumnak a megvitatása, és az a szemben, hogy eredetileg egy rövid dokumentumot akartak elfogadni, ez végül egy ilyen tíz oldalos, száz paragrafusos szöveg lett, ami egyébként elég kevés kézzel fogható kelekvési tervet tartalmaz arról, hogy mit kellene tenni, és hát nagyon gyakran olyan megfogalmazások vannak, ami egyébként is jellemző zensznek a nyelvére, amiket így is megúgy is lehet értelmezni, és hát nagyon sok kérdésben nem ad fogódzót a tagállamok számára ez a dokumentum, mint például a drogfugyoztok büntetése, vagy például az ertamsokkentés kérdése ott sincsen teljesen meghattározva. Ami pozitív fejlemény volt az az, hogy ugye számos tagállam kiállt a halálybüntetés eltörlése mellett, sajnos azok az államok, amelyek még mindig ezt alkalmazdák, ezt nem fogadták el, és megvétózták azt, hogy ezt bekerüljön az álló dokumentumba, ugyanakkor nagyon tényleg elég keményen és határozottan kiálltok az Európai Uniósorszájok köztük Magyarország is a halálybüntetése eltörlése mellett, és hát voltak fontos bejelentések is az ensz közgyűlésen, amelyik például, mondjuk, Mexikó bejelentette, hogy dekriminalizálják a drogfogyasztest, hát nem fogják büntetni a drogfogyasztukat. Kanada is bejelentette, hogy elennőzött drogfogyasztói szobákat fognak nyitni az országban, tehát számos országa arra is felasznált a közgyűlést, hogy hazafelé őzületet küldjön arról, hogy milyen reformokat fognak bevezetni. Az álló dokumentumba bekerült az ártamcsokkentésnek a támogatásra, maga ez a szó, ez még mindig egy kicsit ilyen tabu, szó az ensz nyelvezetben oroszország és egyesmásországok miatt, de bekerült a tűcsere nevesítve van, az ópijacub tűcsös kezelés nevesítve van, külön fölő hív és hepatitisz megelőzés nevesítve van, illetve az, hogy ezeket a programoknak a hozzáféréset kell növelni, amelynyiben a ország törvényen ilyeszt lehetővé teszik, nálunk ugye az ország törvényen ilyeszt nagyon drogsatégia is előrni, tehát ez ránk volatkozik például. Aztán ugye, ami még szinte egy pozitív fejlemény, hogy az emberi jogok elég fontos szerepet kapott a dokumentumban, például ugye az önkényes rendőrű intézkedéseknek, a tilalma bekerült, önkényes fogvatartásnak a tilalma, illetve egy szintén egy fontos dolog, hogy a léthontosság egy ócelekhez való hozzáférés, növelése a fejledő országokban az is bekerült a dokumentumba. És hát készítettünk egy rövid filmet a nyörban az közgyülésre, ami talán jobban fogja érzékelteni, hogy milyen volt ott a lékkör.