 Dobro jutro. Nadam se da me čujete. Evo predlažem pošto je tošno 9 sati i jedna minuta vidim da se počava broj učesnika na ovom webinaru. Da pričakamo još možda pola minute pa ćemo onda krenuti. Još jednom dobro jutro predlažem da krenemo sa današnjim webinarom učesnih koji nam se prijave svakako, dakle moći će pratiti, moći će se nesmetano uključiti u ovaj webinar. Evo ja bih iskolila da poželim dobro došlicu. Na peti poredu webinar pod nazivom prednosti učešća javnosti u kreiranju javnih politika okoliša sa uvidom spustva Bosne i Hercegovine i Estonije. Ovaj webinar organiziranju u okviru projekta Izrade strategije i akcijskog pana o koliša za Bosnu i Hercegovinu, skračenim nazivom ESAP2030+, koje gimplementira Štokomski institut za Oliš u suradnji sa lokarnim partnerom u Bosni i Hercegovini, kompanija ENOVA i CNR 20. Projekti je financiran od strane Krajevine Švecke. U okviru procesa Izrade ESAP2030+, formirano je sedan tearskih radnih krupa kojoj kroz participati vam pristup kreiranju njen sadržaje. Moje ime je Maja Mareti 4 i ja ob našom ulogu teljice Radne Grupe Sedan za upravinanje okolišom, zajedno sa kovoditeljicom snežanom Mišić Mihajnović. Kolegica snežana i ja će bobiti moderatorice današnjih webinara. Cilj današnjih webinara je da učestnicima pruži priliku saznaju više o efikasnim praksama učešća javnosti s naglaskom upravo na upravinanje okolišom. S nama su dana sovdje i gostujući stručnjaci iz Estonije, gospodža Kaja Peterson i gospodim Kauko Heima i stručnjaci iz Bosne i Hercegovine, gospodža Emin Beljević i gospodin Viktor Gjelić. Gostujući stručnjaci će govoriti o tome zašto je učešće javnosti i jako važan element uetiranju politike okoliša. Na početku, kao uvodu današnju temu, kolegica Snežana Mišić Mihajlović će vam dati kratk pregled do sadašnjih grada Radne Grupe za upravinanje okolišom u opiru pripreme strategije, te ključnih izazova koji su identificali članove Radne Grupe, a od kojih se neki odnose upravo na učešće javnosti u procesima donošanja odluka u oblasti okoliša. Javi u oblji na početku samo za sve učestnike webinara željela napomenuti da je ovaj događe, dakle organizija preko platforme u formi webinara, što znači da svi učestnici mogu, gustujicim stručnjacima ostaviti pitanja kroz Q&A, dakle questions and answers opciju koju možete vidjeti u donjem kutu šeg ekrana. Dakle, ne postoji opcija da su ukljući kamera ili mikrofon kako bi se direktno postavilo pitanje, već se pitanje postavljaju kroz Q&A opciju. Polegica Snežana i ja ćemo, dakle, pregledati prečitati sva pitanja i u opiru panel diskusije koja je predvidjana nakon prezentacija, gustujici stručnjaci će dati odgovore na postavljena pitanja. Evo, to je bio kratki uvod, dakle, ja posivam Dakle Snežanu da nam uvod u tanašnju temu webinara. Snežana. Tu sam. Hvala, Majo. Dobre jutro svima. Zahvaljujem se što ste pokazali učešće, interesa učešće u webinaru i interesa temu učešće javnosti. Evo, kakve Maja i najavila, ja ću u par slajdova pokusati predstaviti dokli smo došli u radu naših radnih grupa i koji su to poveznice sa temom današnjeg webinara. Dakle, ono što je bitno napomenuti na početku, jeste da se proces izrede Bih strategije, odnosno akcijanih planova, 20-30 tu sodija kroz rad radnih grupa. U konkretno polegica Maja ja predstavljamo radnu grupu, odnosno vodimo radnu grupu za upravljanje životnom sredinom, gdje je posebno bitno istači particivativni pristup rada, odnosno činjenicu da se u sastavu radnih grupa nalaze predstavnici svih sektora, prajavnog sektora institucija civilnog društva, zatim čak i privavnog sektora i akademiske zajednice. Radnih grupe ofrmljene su posebno za četiri nivola vlasti ili četiri jurizdikcije, kako mi to zovemo, tako je posebna radna grupa za državnje nivo bostne i hercegovine, zatim posebne grupe za oba entiteta, odnosno za račko distrikte. Dosada su održana dva sastanka radnih grupa na svim ovim nivojima i proces se naročito intensivirao u jesen prošloj godine i tek treba, znači, ove godine u stvari najintensivni dio posleda se uradi, kako bi se svi dokumenti u operu SAP kreirali, odnosno zaokružili na način da zaista oslikavaju realno stanje i želje potreba odnosno ključne izazove, koji su učestnici identificovali. Kada su u pitanju ključne izazove, prije svega potrebno je napomeniti da su oni vizani za ovo što smo imali kao obim rada za radne grupe, koji se odnosi na upravljanje životnom sredinom, gdje su neki od ključnih procesa, ja ću samo ko brati primjere, proces se radimo pracijane, znači pracjane utice na životnom sredinu ili strateška pracijana utica na životnom sredinu, zatim nadvožnosti koje se su povezane sa zagađenjem, odnosno izdavanjem dozvola prevenstveno procenture i trenubni izazove koje su povezane za pitanjima integrisannih dozvola, zatim, sve što je izano za infrastrukturno-prosturno uređenje, ali posebno je bitno napomenuti i ovo međventi agencijsku koordinaciju, znači postavljanje korazentalne koordinacije i svih tih poveznica između tijela koja se bavi životnom sredinom i ono što nas najviše povezuje sa današnjem temom, jeste ta oblast rada koja se odnosi na osikoranji pristupa i javnosti informacija moživotno i sredini učeše javnosti u procesu donošenja odluka i pristup pravostu uću u predmetima koja se tiču pitanja životne sredine. Dakle, ključna pitanja koja oblast životne sredine povezuju sa pitanjima prava, odnosno demokratije i sve što ćemo čuti kasnije u izlaganjima panelista, zano je sa primjenom arpske konvencije u Bosnih Erecegolini i pripadajućih direktiva Evopske unije. Ključne izazove u okviru glavnom stratešku cilja, koji nam je zajednečke za strateške dokumente u okviru SAP, u nepridljenje upravljanja životnom sredinom, raspoređenje su znači po naši četri jurizdikcije, pa se tako na državnom njegovu većina obih izazove odnosno na institucionalni okvir, zato što nam državni njegovu prema ustavniju nadložnostima najviše ima poveznica sa koordinacijom između institucija, odnosno imamo i dio izazova koji su povezani sa primjenom međunarodnih, standardom međunarodnih konvencija, kao i dio izazova povezani sa monitoringom i izveštavanjem. Neki od ovih izazova se nalaze i natnivo entiteta, znači za Federaciju, BiH, već vidimo da se pojavljuje značajno veći proizazove koji su povezani sa prvnim okvirom, koji su povezani sa eventualnim dostacima određenih telova za dokonodalstva u smislu u svajanja, odnosno i primjene određenog delu za dokonodalstva. Problemi u institucijalnom okviru koordinacije i institucija ili kapacitijete institucija, a ono što je posebno bitno je da se pro dio izazova i institucijalnom okvira i ovdje kasnije, znači da se spominje i monitoring i izveštavanja, odnosno sve stijavnosti, zaista nalaze i pitanja koja su povezana sa pristukovim informacijama o učešćem javnosti u odlučivanju i drugim pitanjem o kojima ćemo danas najviše razgovatiti. Kada je u pitanju Republika Srpska situacija je uporedila, znači imamo najveći broj izazova koji su povezani sa pravnim okvirom, slično, znači, nevestatak ili neadequatnost regulativi, nefikasno provođenje međunarodnih sporadzuma i druga pitanja, zatim institucijalnom i okvir koji se također može povezati i sa određenim izazom koja imamo i u omlastima pristukovim informacijama, odnosno učešća javnosti i za bačko district ponavo u sladu sa nadlažnostima koji bačko district ima, imamo dio koji je povezan za pravni okvir, institucijalni okvir, ali ono što nam je danas bitno za ovu radionicu i ja su izazove koji su povezani sa učešćem javnosti. Tu postoji nekoliko vrsta izazova, znači, ono što smo ustanovali tu je da je uspostavljen osnovni pravni okvir za slobodan pristuk informacijama i učešće javnosti, međutim, postoji prostor prvenstvenu u dominu povađušanja u primjenitih propisa. Znači, ono što je jedan primjer je da sve institucije misu dovoljno transparentne ili misu proaktivno transparentne u svom radu, u smislu objena informacija. Međutim, na strani civilnog društa također postoje odvijegini problemi, znači, u posljim vodinama primjetno su se pojavile i osnažile i fornone organizacije, a i nefumone grupe koje mogu udat kvalitetan dokrenost u učešćavni snodonošenja javnih politika i odluka. Međutim, i dalje imamo situacije da se na javnim raspravama ili drugim participatarnim događajima ne odazivaju dovoljno građane, odnosno javnosti, da i dalje javne rasproje onako prvođu bez kvalitetnih ili relevantnih komentara. Dakle, probleme imamo na stranama raznih aktera, ali ono što nam je jako bitno da razumijemo u procesu izrede BHS-P2030+, je da je otvorenoma možno da razlišti akteri izraze i različete stavove ili pozicije u vezi svih navedenih izazova. Dakle, moram naglasiti da sve što smo sam prikazala na pridhodnim slajdovima po pitanju ključnih izazova rezlutati rada svih članova radnih grupe. Dakle, tu su zastupljene pozicije, odnosno postingut je otređeni kompromis u formulaciji tih ključnih izazova koji su kandidovali i predstavnici vlasti, predstavnici civomom društva, akademizgje zajednice i privakvog sektora. Mi slavatamo da je to normalan dio partisipativnog procesa i da svi učestnici treba jubiti obezkrabreni da učestvuju, da iznesu drugačija viđena i da se, ukoliko se i kojave neke konfliktne situacije o njima razgovara i da se one kroz dialog razriješe. Stimu vezi iskoristila vih priliku da pozovem sve koji nas tena slušaju, ako i možda ih gledaju, ali ako i nisu uključeni u radnih grupa za bilo koji od njivoaza koji su zainteresovani da se prijavite na jedan od e-mailova koji su ovdje dati i možemo ih podijeliti kasnije u četu. Ali, znači, to su ovaj opšti info e-mail esapa i majim i moj e-mail kome godna se javite, vašu prijavućemo razmotriti naravno i nadamo se da ćete se aktivnije uključiti u radnih grupa za upravljanje životom sredinom. Toliko s mojej strane, ja ću se naravno uključivati za jednosti majom modeliranje, dalje modeliranje ovog događaja i družit ćemo se kasnije. Hvala, Snežana. Hvala na ovoj uvodne prezentaciji. Evo, ja bih samo još jednom dakle potjetila učestnike da sva pitanja koja maju za naše predavače. Dakle, mogu postaviti u Q&A seksiju koja se nalazi dakle do četa. Ja bih sadane javila prvuh prezentaciju, tematsku prezentaciju dakle Gospodža Kajap i Terson da će nam jednu prezentaciju zapravo predstaviće prednosti i izazove učešća javnosti i kazati zašto je učešća javnosti važno i prednosti i definirati dakle prednosti i izazove ovog koncepta. Gospodža Kajap i Terson radi u Centru Štokonskog instituta za okoliš u Tallinu od 1993. godine i voditeljica i naučno i straživačkog rada a od 2000. godine i direktorica programu oddrživog razvoja njeno polje interesa i straživanje o buhoću politiku okoliša, posebno pitanja učešća javnosti i učešća javnosti i razmatranje rezultata učešća javnosti u odlučivanju. Objavila je nekoliko knjiga smjernica i radovo ovoj tematici a isto vremeno je dakle uvidni predavač o ovim temama. Evo pozivam Gospodžu Kajap da nam se obrati i održiti prezentaciju. Učešće javnosti i učešće javnosti da vam se obrati i održiti prezentaciju. Hvala vam i dobro jutro svima. Ja se nadam da ćete sada vidjeti moje slajdove. Hvala vam na ovom pozivu da održim ovu prezentaciju i da vam pokažem neke primjere iz vlasitug iskustva u pogledu učešća javnosti, jer kad sagledamo kreatorijat javnog učešća svati ćemo da je zapravo on došao u sratište pažne putem provedbe prateške procjene utica na okoliš kreatori odluka su svatili da nije dovoljno uzeti obzir samo tehničke aspekte i ono imaju reći razvečiti stručnjaci u ovim tehničkim i stručim oblastima nego budući da je okoliš javno dobro da je zabi i pripadnici javnosti trebali imati pravo glasa u pogledu odluka koje se tiču korištenja ovih javnih dobara i prirodnih vrednosti i to je bio razlog zašto su uspostavljena razičita pravila već sedamdesetih i osamdesetih godina a naročito kada je uvedena procjena utica je na okoliš u mojoj prezentaciji i ja ću se ukratko osvrnuti na pitanje zašto je važno javno učešće i takođe ću govoriti o teori javnog učešća jer ponekad je dobro znati šta su najvažnija pitanja i znati nešto o razvečitim razmišanima i stavovima o javnom učešću i može uspostaviti dobar proces za učešće javnosti zato postoje odrećeni predvusovi koje je potrebno ispuniti naravno učešće javnosti donosi razvečite prednosti jer skreće pažno na važna pitanja ali naravno u tom procesu najlazimo i na razvečite izazove svako učešće javnosti dobrotvorno za proces donošenja odluke takođe se treba usporniti na pitanje šta je cilj javnog učešća i to je verlo važno pitanjem da počnemo sa širim pitanjem, zašto je važno učešće javnosti kao što sam rekla radi se o javnom dobru priroda nema vlastiti glas i društvo mora preuzeti odgovornost za dobro upravljanje prirodom i okolišem u širem smislu i na misursima nego generalno okoliš, jer sam okoliš i priroda nemaju vlastiti glas tako da je zajednica zapravo glas okoliša proces učešće javnosti je na okoliš da se uspostave pravila za učešće javnosti jer nije bilo jednostavno samo provesti javnosti učešće verlo je važno bilo uspostaviti pravila o komunikaciji o uzimanju obzir različitih mišenja i suggestija različiti grupa i takođe motivisati dolušenja odloke i to je zapravo bilo trenutak kada je rođena ideja za arhusku konvenciju koja je donesena 1998 svi su svati li da su potrebna jedinstvena pravila i potrebno da se uredi taj proces donošenja odloka i učešće javnosti u donošenju odluka i na kraju ali ne najmanje važno ovdje je riječ i o demokrati i demokratskom urećenju jer šire posmatranje učivanje javnosti je sastavný dio demokratskog sistema to je prirodan način da se donesu odluke teori učešću da se nadati da teoria o javnom učešću seži doleku prošlost i već 69. godine Šerijanstajn koji je bilo i straživač napravio ovu paramitu učešća javnosti koje vidite na desnoj strani slajdala različiti su termini koji opisuju različite nivoje učešća javnosti i odlučivanja i ono što donošenju odluka nam iše koriste počevši od manipulacije znači da neko samo stavlja špečotna odluke pa sve do toga da su organizacije sposobne da organizuju različite javne grupe i da učestvuju aktivno u razpravama i sve ostalo što je zmeđu to da ta dva ekstrem Arstein je rekao da počeši od tih manipulacija odnosno ne učešća pa sve do punog učešća koji se nalazi na brsu piramide siva podruća učešća između drugi straževaci su napravili prelagođavanje ovoj piramidi i da često postoje aktivnosti kao što su pružanje informacija razprave, sve to važno ali kao što sam je rekla imaju različite stepene uključenja javnosti u nekoko slučajeva akteri mogu biti uključeni samo simbolično i od njise ne očakuje stvarni doprinos nego je to više simbolični napor ili efekat koji se očakuje od njih na iljevoj strani slajda biti se nešto što vam je možda bliže kao slika a to su stepenece koje pokazaju nivoje od informacija do dalje to je jedan postup interesne strane s javnim službenicima ministarstvama institucija vam zajedno rade da pronađu rješenje odnosno najbolju alternativ tako da se rezultat dobie usinergi i rada svih ovih aktera pred uslovi za efekacno i široko učešće javnosti to najbolje funkcioni kada postoje to organizovanje grupe odnosno kada postoji glavna organizacija krovna organizacija koja skuplja ostale što su predstavnici ribara ili šumara vrlo ime teško da oni samo stano nešto naprave i javne službe moraju promove sa te organizacije i zastupnike tih strana zainteresovanje strana koji imaju mandat da predstavljaju razšto organizacije po sektorima i onda je puno lakše, efikastnje da se komunicira sa tim odruženjima ili organizacijama ili zajednicama koje imaju mandat da zastupaju i ste naravno možemo i da se oslonimo na dobre prakse iskustva su pokazala da su i regulativite kako potrebne kako organizirati našto, kako ga uključiti na koji način, u kojem obseku i kako naravno različiti akteri radi je učicuju kada vede da to nije samo površno organizara na aktivnost nego stvarno se od njiho očekuje da predstave prijedloge i da predstave neke aktivnosti mjere, naravno zato treba izdvojiti vrijeme i resurset i dobro se isplanirati dakle koristi učešće javnosti je su ojačani demokratski proces i vača povjerenje u vlasti i ako su akteri svi uključeni i ako se njiho vlast čuje i uvaže, onda to naravno i jača vlasništvo na tim projektima i mjere Evropski Komisijem jako puno zahtijevao učešće javnosti i zemanja i članica i prije usvajanja bilo koje je regulativ, odnosno ured B ili direktive javna rasprava na širokom njegovu se mora održati. Kada učešća javnosti sjedne strane ako ovi koraci koje sam nabrala nisu rađene kako treba, onda imamo i izazove. To jeste poteža aktivnost učešće javnosti i za koji predlaže projekt i za organizacije civilnog društva za sva ostale aktere postoje uslovi koji se mora ispunta. To je da javnost treba biti stručna da planovi nekad mogu svinuti naopako ili biti komplikovani zato je vrlo bitno imati moderatora koji nemora biti iz javne službe, odnosno institucije ili ministarstva nego može biti vanski savjetnik a to je posebno važno u kod pitanjama koja mogu biti kontraversna ili u pitanjama gdje interesne strane pokazuju odpori gdje je vrlo bitno da se izgali povjerenje između dvije su prostane strane. Ali i te kako je bitno uzeti u obzir različite načine na koji se mogu odvijati javne rasprave kako organizati te sastanke bilo to okrugli stolovi ili drugi vid rasprave i na koji način se doprinosi mogu iznjeti. To su stvari koje trebat imati na omu i o kojima trebate razmišljati naravno čućemo i primjere iz vaše zemlje i hvala vam što ste me sastošali. Vak, gospođi Kai na ove prezentaciji. Samo još jednom danapomenem dakle da učetni mogu ostaviti pitanja i da napomenem dakle da je učetu postavljen link sa kojih možete pravuzeti prezentacije po što smo dobili već taj upit kolegica Snežana je odgovorila već u Q&A sekti ali samo još jednom danapomenem dakle učet ovaj obci postavljen je link sa kojih možete pravuzeti dakle s prezentacijem sa danasnjeg webinara. Evo sada bi smo prešli na prezentacije praksi učešća organizacija civilnog društva u pitanjima okoliša u Bosni i Hevcegovini i prvu prezentaciju vej za razmatranje i zazova i prednosti učešća u donošenju odloka organizacija civilnog društva će nam prezentirati gospodin Viktor Bjelić predstavnik centra za životnu sredinu iz Banja Luke. Vospodin Viktor Bjelić je ste kao zvanje diplomitranog geografa turizmologa na universitetu u Banja Luci jedan je odosnivača centra za životnu sredinu ima više godišnje ikustvo u radu na različitim projekima, programima i aktivnostima na kojima je bioangażiran kao stručnjak i bologner, osnivači koordinator a u centra Banja Luke i mrežarku centara u Bosni i Hevcegovini. U centru za životnu sredinu gospodin Bjelić radi kao koordinator projekta i podprecijednik. Također jedan je od pokretača koalicije za zaštitu rijeka Bosna i Hevcegovina. Dobro jutro svima pri svega draga mi da vidim bogoliki broj za interesovanih a u svalkom slučešći skoristu ću privuku da čestitem svim damami međunarodni dan žena pokušet ću u prezentaciju skreatim na način da pređem kreko djelova koji su let spomenu te to je sama arhusta konvencija koja je ste ostavno učešće javnosti i u Bosni i Hevcegovine koja je ratif kovala 2008 godine a ono gdje se učešće javnosti ostvari ja su postupci pritvodne pracine upcaje projekata na životnu sredinu što je nomina nato to je neka da kažemo i preporuka i želja svih nas da se od radnih faza donošenja odluka zapravo učestvuje sljedeći postupak je pracine upcaje projekata na životnu sredinu što smo imali i prilik koji ima sada da koristimo kao mehanizami o tomećima u nastavu liše i razgaharati odnosno postupci pa iznavanja ekološnima dozvola pracine statiške pracine upcaje na životnu sredinu i drugim dila uplastima koje mogu imati znacajno upcaje na životnu sredinu predvijednog odnosno kroz javnih uvit malo ću se samo osvarnati kroz ovaj sljedeći slajd i na prezentaciju kaje gdje se spominje jeli riječ umirivanje javnosti još uvijek moramo biti svjesniti da se korna s mehanizam učešće javnosti nedovoljno potsticio odnosno nedovoljno koristi i od strani građana ali i komentari koji se mniju i ako se nekada može smatiti da nisu u velikoj mier i kvaliteti odnosno direktni oni zapravo predstavljaju zabrinutost javnosti sa drugej strane zapravo brlo je kratak da kažemo i rok za javnost posebno ono javnost koja nije nuboko u tematice a to je u stvari rok'o 30 dana koji obezbijem da bi se dostarila informacija odnosno dostarila komentari strani građana da smo javnosti u tom postupku informacija mora biti dovzdubna najmenje i jednom sredstvu u javnom informaciju odnosno na intrenstrenstvenom otelja potuka u glavnom sto resortanom stačstvo za životno sredinu odnosno organi da se vadi niži u postupku prečuću na jedan primjek iz Bosniji Hercevojne koji je vezan za tako zani trunami malih hidroele trena na Balkano i u Bosniji Hercevojne i samo nekoliko kratkih informacija ubog na Balkano je predvizeno oko 3.000 hidroenergijackih omirkata malih ali i srednjih i veliki od toga neki 400 plus čanke ide u grojke do 450 80 hidroelektrarom u Osni Hercevojni u svalu je hidroelektrene koje su dobile ako je koncesion je ugora u svalu prava na koruštenje javnom dobro su dobile status javnom interesa i ako je to uvrlo upitno način kako se javnio interes i ten stru koje je odnosno challenge je takav javni interi si proglašen bez u to vrijeme govorimo u 2012 godini bez kvalitetnih energičkih strategija i pladova i to praktično znači da se skora s rijeke pod prijetnjom da budu modifikovanja odnosno da na svojim dijelovama rijeka odnosno dijelovama korita budu na ovoj ili onaj način u uzur pirane na neki način oštećene trenutno-basne hercevo na izaz i jednu četvartinu prizajde na elektricične energi u što znači da nam dodate koliko če ne energi trenu ni su potrebno što ne znači da nam ne ih biti u budu učasti mahom stutu prisupnih i strani domać investitori a njihov najreći interes ja su zapravo ralki podsvacari zove nove izvore energije koje građani i privreda na neklače pute ovo je mapi možete vidjeti kako to izgleda dakleve crvene tačke su sve planirane hidroelektrene na prostoru jedan projitet da kažemo stvari više malih hidroelektranu su planirane i u naturalnom parku Sutjeska ovo je najbolji u 1962 u primavu forestu i to je habitatu za već rar i spiši to je foto izgleda kanje Sutjeska i Hrtovka u natučnog parku i koji vidite u momentima, odnosno vaktima i aštiće na odnosno nalazi se na crvenalisti vrsta Rebuke Srpske i jednostavno mdemeće vrsta koja je i dobila naziv o sutjescije Adriantus Sutjeska jedna zvonacija na biljka koja se može samo naći tu i nigdje više na svijetu ja se malo više o samom projektu malih hidroelektranu na cenanom parku Sutjeska koji se se nijugovori su podpisani odnosno skloptini 2006. godine za 5 malih hidroelektranu čega su 4 unutar granica na cenanom parka dok se jedna nalazi na samo i granici na cenanom parka Vlada Rebuke Srpske dođnjela odlupo sa glasnosti za za izgradnit 2012. godine investitorije, kompanija Izubljivika Ukupna instalsa na snaga svih ovih 5 malih hidroelektrana je vila 12 zaraz za srega vata i naravno proglašen je prvani interesije koja je uvodila našam pitanju privatni investitorijnost na privatno firma Kratko ću proći preo samom studiju Sutcaja, na ovdje su neki osnovnih padacima, način pitanju su izgradnja malih hidroelektrana na rijeci i šručarci pa ću malo više od tome kroz neki cijen išnji tok i status ovun predozijeće je podnjelo za arkjev i objavilo oglas 2013 u trećvim mjesecu da se stavlja radi, ili bezplatno uvijde javnosti, studija, oce na životnost uvinu i da se organizuje javna raspravu uopšnije, fakta, datve to su oni prvi koraci, gdje javnost dobija informaciju da se našto dešava i dobija informaciju gada mogu da daži sve momentary osnovna se uključe u ovaj postupak u ravku je moja udorženjeca tazu životnost vrdinu prisosvalo javne rasprivi i izrašlo je uvijde do komentacije da stavila sve mišlje neki od argumentata naravno neće sada da spominjem sve, jesu, natura 2000 staništa od ovim prevevima šte vrsta koje su veoma značajne kao su medvije, edmerke medved jeli divo kod zel određene vrste, šišmi, še i drugih veškečne njaka odpovojio isteno endemi koje sam spomeno jedan od argumentata je takođe i konvencije bio loš prevevno odkost ilgnosno obavez koje smo mi prevozali u psijonima ove konvencije u tom periodu je nacenalni Park Svotejska bila i kada je dolazala mogasko na zjednatli na to je tako zvano emera mureži ovo je jedna fotografija ovo če možete primijetiti da nije bila našto značajno osjećena ali u sopom fričaju je bila nekanizam koji smo sopom fričaju iz koje ispe već nakon nakoliko mjeseci radu nadležno crslo danas i rješenje od obravanju studije i ovo su komentari koji su bili dostavljene bili po priljčno jasni i eksploce koji su se nalazali na studijama uticaja proti tog rješenja centria nakon mjeseca nadatno zakon sporo ukravni sportuž u ukravnom sportužu gdje smo možete istice ali nekoliko stvari koje se tiču samo uticaja na životno s hodim izgrađamo ovih mlade malih i dve letranite nespojnost zapravo ovakvih projektata u nacenalnom Parku Svotejska to je sa prostornim planom nacenalno Parka Svotejska koji u dovoljime nije bio niju svoje da to je postavio naravno stari u kojem nisu bila predvjižena nikakve hidroenergicke ili bilo koji hidroenergicke objefti u ovom trenutku kada je donesen alvo rješenje novi prostor u planu ako je bio kontraveno da se danas nije bio svoje, nekoliko mjeseci kasnije radužno rješenje u kojem se usvaja zahhtje investitora za izmeniom predvog rješenja ovim zahhtjevom se zapravo tražila odvrjenje, promini instal sa nesnagim turbina za svapoda i malih hidroenergicke trana je sad po postupku vođenja tako je kako se vodi postupak u tom postupku se može tražiti zahhtje za izmine međutima ako su izmine značajne onda je potrebno raditi na u studijunica što ovdje nije bilo slučaj datanom starstvo je odlučilo odnosno zahšta da nije potrebno raditi na u studijunica jer izmine koje sve nisu bile značajne po našem išljim to nije bilo tako tužba je opunjena po neskom kasnije u 2014. godine samo da tako pravajne zahhtjeva izvedu nove studije sad znači godinu dana nakon toga odnosno u febrero 2015. godine su donosi presu odnosno tužba se uslaje i osparjeni arci se poništavaju navodi se daje sve što je navideno u tužbi opravdano i dokazano posebno se isti, če to ne postavno je prostitno plana su otiska zbog čega nemani zakon da se istarje všenio dopravanju studija tako da je taj da kažemo mehanizam učešće jejavnosti ali i pristupak pravostuđu koji naravno kao takavo bezbječuje ukoliko nismo zadvorni iskodog učešće jejavnosti da možemo pokrenati u pravni odnosno u pravni... gospadine viktore samo da vas u pozorim na vrijeme treba možete praju kogu prezentaciju hvala dakle mjese je zna na nakon toga nagližno ministarsko je donjelo zakučok kojim se prekida postupak o dobravanju studijutca dok se nerejše pitanje prostupak plana nakon čega će se postupak nastaviti moram napomenati da se isti postupak ispora dođe i za druge malih i drela tragova rijeca sutijestci koje su dakle dvija untra granica i jedna granca u parku sutijska istije iskod bio dobili svojisto ove tužbe u našu karist pokuša i legalizaciji kroz prostupnog plana na cunala parka sutijska je bio dakle malih i drela traga ne su učrata a ne u novi prijedlog prostupnog plana ali je prijedlog povučen sadnevnog rida nahrne skupšne vkubike srpske podprintijskom jadnosti odnosno podprintijskom građana i srpske vkubike srpske odnosno pokuša i legalizaciji i je povučen sadnevnog rida nahrne skupšne vkubike srpske ovdje nekoliko fotografija sa kampanijem koja je vođena i prekudanju apeticije srpske vkubike srpske u građana u građana u građana u građana u građana u građana lepa na važen aspekt svega toga mijuti mi nismo chćelji da čakamo što će se desiti nagvo smo nastablili da ljede jel izvršili smo prva poslija ratna naučFa iz repeatedly na lopratu petima Renarint, Rika, Fine Being scanjstri Gladke nek nieledovne explodike u građana u građanaienie srpske vkubike u građana kroz davanje komentara do slučešće neavne rasprevi i dijavno uvidu na sudi uticaja, da životno sudemo za ovaj malih hidroelitrene, nakon toga je uslijedio daće pravni postupak dvije presude smo dobili protiv ovih sudija uticaja, vlada je odlučila da zaustavi taj proces stav javnosti je protiv malih hidroelitrava prikupteni slovi naučni podacija argumenti, u dovrjeme prije samu povlačenja sa sjednice narodne skupšne pripremljene i žalba berdskog konvencija, međutimo da mi aktivirana i ali ovaj postupak ustavljen i dodaljnik, gdje jevo očekujemo se taj postupak i trajno zaustaviti. Evo, toliko, odmada nekoliko još, jofija i naravno ovdre se na koji mi možete potratirati od značima. Kvala, kvala gospodinu Bjeliću. Evo, mi ćemo odmah preći na novu prezentaciju. Studije sućaja sa primjerima doprino sa organizacija civilnu bruštvo u kreiranju politike okoliša u Bosniji Hercevovi, prezentaciju će držati gospodžaj Mina Velyović, članica Arkus Centra Sarajevo. Gospodžaja Mina je zapravo vršna direktora Arkus Centra Sarajevo, bečelor je prava i pravnih studija, završila je master program i magistarsk grad temu politike i zakon i zašte okoliša u Bosniji Hercegovi. Emi inaktivno surađuje napromjeni propisa u Bosniji Hercegovi i minihiro elektranama nakon proglašavanja moratorija na njihovu izgradnju. Evo, gospodža, Emiina, samo tehniški da se riješi, još uvijek imamo Viktorovu prezentaciju, pa molim Senku i neko. Gospodža, Emiina nečujemo vas, ali vi nasčujete, ne, uopšte vas nečujemo, vidimo prezentaciju, ali nečujemo. Provjerite da niste uključili svoj mikrofon. Vidimo vas na kameri, ali i dalje vas nečujemo. I dalje nečujemo, gospodžu Emiina. Gospodžu Emiina, možda da pokušate i zači sa zastanka i ući ponovno da restartujete. Odlično, mi izvinjavamo se zbog. Pa što nam još nije Emi za pauzu, dok nam se Emiina uključi, ali možda samo vaj pro komentarisala da smo imali par pitanja. Kao što i kolegija Maja već nekoliko puta napomenila, pitanja se postavljaju isključivo u pismenoj formi. Dakle, učestnici imaju upristup Q&A sekciji za postavljanje pitanja i dobivanje odgovora. Eventualno možete i učet upisati vaša pitanja ili u ljudičke probleme. Zostrišćete vidim da je nekolik učestnika podiglo ruku, ali, nažalost, ne možemo raditi direktne uključivanje ugovora. Jedno od pitanja bilo je postavljeno za gospodina Bielića i pitanje je bilo vizeno za slide, kako se osvarije učešće javnosti u donošenju odu kao oblasti životne sredini. Zašto se u kontekstu sudjelovanja javnosti stavno izostavlja faza strateških pracjenja okoliša SEA, posebno imajući u vidju da se ona provodi urano i faza donošenja odluka, odnosno u fazi donošenja planova i programa. Na primjeru prezentacije i navedeno da se malih i hitrece elektrane gradi bez energetickih strategija i planova. Dakle, Viktor je odkovorio u pismenoj formi da je spomenuo SEA. Znači u tim, nažalost, ja sada vidim kaže da sam je ispustio napisati i slažim se svim napisanjem. Tako da taj odgovor imate u pisanoj formi i evo mislim da imamo sada nijinu i da njih se ne čujemo. I da ne čujemo? Sada. Sada, da, sada vas čujemo. Dobro došli? Pozdrav, izvinja vam se zbog problema. Meni dolaz informacija da je do konekcija, ali ne znam zašto nije utcal na video. U glavnom pronašlo smo rješenje, ja ću odmah prijeći na prezentaciju. Dalje vidite? Možete viditi prezentaciju ako nije problem samo na i slide show da bude na celom ekranu. Da, da, da, vredu. Neću nam o laptopu ovako. Ja sam nazvala svoju prezentaciju, pravne bitke i napori na sproveđer održevi ciljeva, alkroz aspektu učešće javnosti, s obzirom da Arkus Centr, košto ćete vidjeti u nastapu prezentacije, je usmjeren upravo na pravnu bitku, odnisno pravnu borbu i zašto okoliš, odnosno životne u sredini, u Bosni, Hercegovne, alkroz promociju Arkoske konvencije, če i drugi stup jasno nalaže adekvatno učešće građana u procesima i odlučivanju u vez za pitanjima okoliša. Kao što je ranje moj kolega Viktor Naglasio, upravo putem osnjivanja kolice zašto rjeka Bosni, Hercegovne, če je učestnik i Arkus Centr, mi pokušavamo spriječiti tako zvanic u nami izgradnje malih hidroelektrana u Bosni, Hercegovni. Kao što, verovatno, svi znate Bosne i Hercegovna objuluje rijekama visokie kvaliteti upravo izgradnja ovi malih hidroelektrana prijeti u neštenju naših prirodnih izbora, odnosno izvorišta vode i tako zvanih sajtova razviditka bilnog i životinskog svijeta. Jedna od te aktivnosti i kolice zašto rjeka jeste podržavanje lokalnih udruženja i građana koji se borije za zašto pojedinačnje rijeke, jedan takavo primjerstvo i tako zvane hrabne žene gruščice, njihova priča je istinski inspirativna i svi oni koji ne znaju. Za njihov slučaju odnosno priču na kunove prezentacije svaka koji pozvala vaše gledatelje, odnosno učestnike, webinare da malo više istraže ovom slučaju. Jedan od razloga zbog koje se mala hidroelektrana u našo državi gradi je sve više i više kao što je moj kolega Victor isto skomenuje, jeste sistem subvencija, najme maleh hidroelektrani i srednje se subvencijniraju putem zakona obnovljim izvorima energije, gdje investitori podpisaju ugolvor sa lokalnim evektoprivrednim produzećima i odkupaju obavezno električnu energiju po rije do 12 godina u federacija, 15 godina u republice. S kona taj način imaju sigurne izvore prihoda i to motivše investitori da upravo izgrade malih hidroelektrane, ne radi zašte okolišak, iz kojih razloga si promoveša vaj sistem, obnovi izvore energije već u biti radi to profita i z tog razloga se odružijenje pokud Arhus Centra i Centra za životnu sredinu bore proti ovakli štetnih projektaka. Ja ću vam presteviti dva slučaje iz koje vi možete vidjeti problem učešća javnosti u postupcima koje se tiču zašte okoliša, jedan je upravo vezan za malih hidroelektrane, a drugi je vezan za odpadu. Studija slučajeva mala hidroelektrana ušće, mala hidroelektrana ušće planirana da bude izgrađena na rijec lašvi. Koncesija je dodijelja na odlupkom lade srednjobozanskog kantuna za privrodno drušvo S-investnih deo vites koji je podpisal uvovor o koncesiji sa Ministerstvom Šumarstvo pođoprivrede i vodoprivredi. U septemru 2018. godine investitorije dostavio zahtiv za izdavanja okolinske dozovolodnostno studijucar na okoliša za malu hidroelektranu ušće. Nakon toga, nadlažno kantuna na uvinistarstvo srednjobozanskog kantuna je održalo javnu rasprav. Međutim, način, na koji je ovaj javno rasprav objav nije bila u skladu sa zakonom zašte životu i odnosom zakonom zašte holiša, najma građani nehotično tako da se izrazim, saznao za tu javnu raspravu, putem malo goglasnog informativno karaktera poziva da mogu ako žel je doći na javnu raspravu, međutim, taj poziv se nije oglašava oputem javnih srestava oglašavanja, oputem svoj internet stranci ili lokalni novina, međutim, upravo, hrabri žene krušice koje sam malo prije spomenula, s obzirom da žive u toj občini su obavijestva druge na vladne organizacije Poputarus Centra da postoji odnosla da će se organizovati javna rasprava 30. jubla 2019 i na osnovu toga Arhus Centr dolazi do informacije o javnoj raspravi, ja sam učestovala na to javnoj raspravi, ono što mora mislaći jeste da mi je bilo vrlo otežano u češće kao prije svega kada sam pokšala doći do sale gdje se od zakazano javna raspravo, jedan od službeni kao u občini vitezme pokšala fizički sprijačni da uđim u samu salu u obrezluženje da mi je potrebna pozimica da bi ušla u tu salu i ovo mora mislaći da se dešavalo prije pandemije COVID-19 za takom jula 2019. godine. Ja sam opjasla da sam posrucipravnice i da sam pozdan svoja prava i da me mora poslući da učestuvam na javnoj raspravi. Nakon toga sa teškom ukom tako da kažem je bilo dozvoljeno da učestojam na javnoj raspravi. Tokom javnij raspravi ja sam istakla sve proopste koje sam do tada spravnije perspektive zatekla, poslije toga sam dostavila i pisanje komentare i primjeve. Nakon toga nakon dostavljeni primjevi bi jedno od tih jeste da s obzirom da sam kao stranka u postupu učestovala, ministarstvo je bilo dužno dostavci primjerak okolinske dozbovi što je u skladu zahoskog oventiju i zakunom o zaštjog poliša, međutim to se nije desilo. Oni ministarstvo nam nikad nije dostalo rješenje, s tog razloga mi smo putu zahtje za pristup u propovencijama i tražili primjerak okolinske dozbovi. Međutim, naležno, ministarstvo je svom obrazloženju istakvo da je obezbjedlo javniji uvid na način da svaka zinterestovanja stranka je mogla doći u prostorije ministarstva i ako želi pogledati dokumentaciju koja je interesija mi smo međutim u obrazloženju i žalbe prema federalno ministarstvo pojasno da je to nije u skladu s arskom konvencijom. S obzirom da je ministarstvo bilo dužno prvo začinti zapisni po javnoj rasprivi, zatim omogućiti građanima da u temi internet strancije imaju pristup u rješenju okolinskog dozvoli i plus prema zakon zaštjog poliša bilo su dužni dostaj u tiprimjerak rješenja izdatoj okolinskog dozvoli. Narod što ako je prema zahtjevo pristup u informacijama, to strako što prestavlja i kršenje zakona u pravnoj postupu. Mi smo naosno u toga obrazloženja oputili žalbu federalno ministarstvo okolinska koja međutim naša žalbu odvacno. Nakon toga na rješenju federalno ministarstvo oputili smo tužbu i dobili smo postivnu prestu na tužbu od strane kantonalnog suda sad iz ovog slučava imašte primjecti pokoje znanja i truda potrebno doći do jednej osnovni informacije koje se pretira prema arhoskog okolinska i zakona zašte životnje sredinje odosno zakona zaštjog poliša znači građen su primorani koristice adnistrativnim lijekojima kako bi došli do osnovni informacije koje info arhoskog okolinska treba biti obezvećena. Na istog razloga građen koji su svjesnite borbe poko trabri žena kruščice oprate se u druženjima koji već poznaji taj metod neregularne primjene zakona odnosno kršenja zakona kako bi tražili pravnu pomoć. Međutim u pravom demokratskom društvu koje zaista pošte i žali zaštiti okoliš se ovo nebi smjelo odnosno nebi trebalo rešavati. Ovo je znači primjerd je učešće jako otežano učešće javnosti je doprinjelo da se ipak čuje glas građana odnosno da se čuje glas jednog uduženja. U drugom primjeru koje će vam sat prestafti je bilo postven primjerd je na počietku prije nego što je izdata okolinska dozola građen su uspjel blokirati odnosno sprijedšte vrlo štetan projekat koji ne samo da bi u grozi u lokalnosti no ništo već okolnih gradove u ključu i gracara. Evo najme u augustu 2017 federalna uprava civilden zašte ubratla se ministarstv privrede gosenskog poljenskog organ pola kako ona gorašte i vlađi gorašte sa zahtjavom za uspostavljenje poljgona za oništavanje ekspozivnih sredstava. Njesi zdana kasnije u septemir 2017 privredno društvo UNIS GINAX DD sa ovom ministarstvo bratlo smogom da se riješi problem odpadni ekspozivnih sredstava iz proizvodno procesa ove firme. Ranje su na lokalitetu crije težde gdje se nalaze i privata i manja jedan dio ovog odpada odlagal međutim s obzirom da se građam svaka kako počeli gunti ova firma odlučila pronaći neko adekvatnije rješenje. Stog razloga su bratlo ministarstvo. Ministarstvo za privredu gorašte i vlajda gorašte su više navrata održavali sastanke sa predstavnicima privrednog društva i sa predstavnicima federalne uprava civilden zašte. Nakon toga odredili su da bi najbolji lokacija mogla biti poručavac čanak u vlizini i građa gorašte. Znači, oni su već možete vidjeti iz ove informacije. Tako reći, intern odlučilo, gdje bi trebao biti lokalitet poljbona. Uništavanje odpada ekspozivnih sredstava je vrlo rizčan posao i vrlo štetan pokoliš i on se po pravilu vrši u uvalama, odnosno vrtačamo duboko potkopano u zemlju da ne bi došlo do širjenja čestica ekspozivnih naprava, koje su vrlo štetni karcima vjenim. Međutim, ovaj lokalitet koje je spominuće, nalazi na samom uzvišićenju na planini u vlizini gorašta i sami muništavanje dok ekspozivno odpada bi putan vjetra i elemenata se čestice raznosle svuda u kolini gorašta i verovatno bi dostikli i dostali gradova popot grada Sarajevo. Bez obzira na to, bez obzira i na apelovanje lokalnog stanomništva, koje nehotično isto kao slučaju mali idroelektranje ušće, došlo do informaciji da će se graditi ovakom ligon. Već slalo, znači prije i same javne rasprave svoje primetbe i tražlo da su takve ideje absolutno odustani. Međutim, skupština bez obzira na sve te informacije i čak istručnjaki iz oblast koji su popšali više navrata komunicirati sa predstavnicima i starstva, ono se na 15. i vandredno sjednice održanoj lagu 2018 donjelo odluku u tvrđivanju javnog interi se zavospostavu ovog podgona. Nakon toga, mješteni gorašta se obratili u druženju Arhus Center i zatražili pomoć s obzirom da su bili svjesni kolko bi poligono narošlo njihovom zravlju, okoliši svakako se burnosti i okolnih radova. Isto grazloga građen se amirno kupjali i stalno skretali pažena problemom. Među vremenju, Arhus Center sa ovim mještanjima izgoraže pri kupjela informacije putem zepija u stvarnom stanju. Samo u stvarnom stanju i lokalitetu tog planiranog polugona. Nakon toga i nakon inicijativ je vječnjika gračiskog vjeća usvona je deklaracija u kojem se traži da se odluka od učivanja javnog interi sve stavivanj smage. Ova deklaracija isto potakla od strane građana po pravnom savjetu Arhus Center i svakako nasnovu informacija ako smo prikupili smo mogli otvrti da zajeste se planira na tom lokalitetu poligon za onštavnje ekskuziva odpada i da je došla do mnogih drugih propusta u odnosu na pripremu elaborata koje se tiče ovog poligona i sam smo kao odruženije apaloval s njim nadožim istitucijama da od ustanu od ove ideje. Al vrlo bitan faktor su bili građani, građani koje su održavali mirno akupijanja koji su stalno komunicirali sa prestanicima vlasti i na taj način ostvarili drugi, odnosno realizirali drugi stup Arhuslje Kovenci, odnosno učešće građana bez obzira što su sve vrstno bila i na početku izostavlja. Ono što sam već spomenila jeste taj zahtje za prestupni informacijama inače svi građani odruženja zaista imaju problema da dobiju odgovor odnosno rješenju s tvom zatim za prestupni informacijama i smo u ovom slučaju ažurno dobivali odgovore i na taj način u koordinaciji sa građanjima uspjeli smo na vrijeme dijelovati i izvršititiv sa da se odustane od ove ideje. Stanji slučaje znači na 10. sjednici skupšnje koje održane 25. febru a 2020. godine donese na joj odluka u kidanju odluke otvrživanju javnog interisa za osposto polgonazu za oništavne ekspozije misrestava o prezloženju stajlo da spok apelovanja građana i nevladni organizacija su odlučili da ho u povodili. I to je jedan dobar primer kako zaista građani mogu iskoristiti u svoj moću, odnosno svoje pravo i emotiv set prestenik institucija da zaista rade u njihovom interis, u interis zaštite je okoliša. Toliko od mene, hvala, Avankuna. Hvala, Hvala, Amina. Mi ćemo evo sada napraviti prema našem dnevnom redu, napravit ćemo jednu kratku prezentaciju, pardon, jednu kratku pauzu i predlažem da evo pauza je predljena 10 minuta pa predlažem da se vidimo nazad nekad u 10-20 minuta. Možda da skratimo mervicu pauzu, sopidno nasmo 5 minuta prešli kako bi smo se držali vnevno greta. Vidimo se u 10-20 minuta. Pozdrav svima. Evo nas ponovom na 5. webinaru koji se odnosi na prednost učešća javnosti u kreiranju javnih politika okoliša sa uvidomu u iskustva iz Bosne i Herzegovine i Estonije. Evo videli smo na primjeru, zadnje dvije prezentacije neke od primjera izkuva u učešću javnosti u Bosne i Herzegovini, a sada ćemo vidjeti prezentaciju izkustva vlasti u pogledu učešće uključivanje javnosti u proces kreiranja politike na studiji slučaja i ze Estonije. Ova studija slučaja će pojasniti kako i kada se javnost informiraj na koji način se poziva na učešće u Estoniji utvrđivanje izazova jednosti učešće javnosti iz perspektiva državnog tijela Estonije. Prezentaciju će držati gospodin Kołpo Heima, predstavnik ministarstva okoliša životne sredine Estonije. Gospodin Kołpo Heima je ste kao magisteri iz prirodnih nauka upravljanje okolišom na universitetu Talinu. Bijo je voditel odljeljenje za upravljanje okolišom u perioru od 2014 do 2018, a od 2018 je zamijanik generalnog sekretara za upravljanje životnom sredinom, za technologiju životne sredine i međunarovnu suradnju pri ministarstvu okoliša Estonije. Prije dolaska u ministarstvo, gospodin Kołpo je radi kao konzultant za okoliš u privatnom konzultantskom društvu, odnosno kompanii. Pa evo, ja pozivam gospodina Kołpo da nam prezentira svoj prezentaciju. Izvolite? Nadam se me možete čuti da sam ja radio u ministarstvu za zašto okoliša ali puno godna sam radio kao konzultant odnosno stručnjak za zašto okoliša u privatnim kompanijama, tako da imam iskustva iz različitih sektor, odnosno strana, odnosno kao stručnjak o konzultanti i neko koje radio u ministarstvu pri pracinama utcana okoliš i učestvala sam u jako puno javnih razprava sad da radim već dugo u ministarstvu za zašto okoliša i radim nakriranju politika u tom isto ministarstvu kao što je rečeno mnogim prezentacijam postoji pravni međunarodni okvir kao što su i direktive Evropske unije i već je spomenuto da je arhoška konvencija sklučni princip odnosno sporozum kojoj mogučava učešće javnosti i pristup i djeljenje informacija isto je u Estoni Estonia je podpisnica i arhoške konvencije spokonvencijenjeni protokolom ato uklučuje i pravljenje strateške pracine u cenakoliši pracine u cenakolišce uklučuje učešće javnosti kao obavezu to je ključ odnosno ključni su instrumenti to za oklučenje javnosti u te procese naravno postoji direktive Evropske unije je autora partija naravno Evropska unija je podpisnica i arhoške konvencije i oni su samo prenjeli te principi u zakonodastvo kroz rašte direktive tako da imamo direktivu o javnom pristupu informacijama na okolišu i direktivu pracine u cenakoliši i direktivu o strateško pracine u cenakoliš Estonija takođe samo prenjela ove direktive koje sam spomenu u svoj estonski pravni okvir ovo je kratki pravni kontekst u Estoni naravno imamo zakon o slobodom pristupu informacijama odnosno slobodom pristupu informacije sadačana u ustavu ali imamo i poseban zakon u pravnom postupku koji govori koje su sve to postupci koji moraju staviti javnost a do opodrazumijeva i stratešku pracine u cenakoliši pracine u cenakoliši u zakonu zaštete okoliš postupci sadačana glavni princip navedenog javnosti imamo okvirni zakon u Estoni a onda ispod tog okvirnog zakona imamo specificne zakone znači ako imamo zakon o zašte okoliša onda imamo specificnije zakone kao što zakon odpadu u vodama zašti prirodi tako dalje ali glavni princip je da u okvirnom ako mi propisujemo obšte stvari, generalne stvari a onda specificne stvari propisujemo u specificnim zakonu imamo i zakon o planiranju koji nam propisuje kako će se raditi to planiranje odnosno koji sistem se primjenje i koji mora oklučivati protenu jer mnogi urbaniciške planovi podrazumijevaju da neko građenje će neka duticati na okoliš pa samim tim se mora spravesti iz tratiška protena imamo i zakonu građenju koji nam propisuje kako se izdaju dozvole građenje i na koji načini se tu klapa stratiška protena u dica na okoliš kako vidite imamo jako puno zakona koji propisuju da javnosno mora biti uključno u procesu što se tiče osnovnih principa i svi su sadržani u občim dijelu zakona o zaštiti okoliša i to su u glavnom principi preuzeti iz Arkusje Kovencie ali naravno jedan od najvažnih principa kad se tiče učešća javnosne pravo na učešće u donošenju odluka koje podrozumjevaju projekte ili planove sa učicajem na okolištu naravno imamo instrumente za primjenu ovog prava u zakom su učaju kada se radi učicaju na okoliš, način proces izdavanja dozvole otvoren i javan proces podnošenja zakljeva i donošenja odluka po zakljevima drugi dio proces da također uključuje važan aspekt a to je učešće javnosti u izradi pravnih propisa zakonskih propisa u Estoni imamo posebnu bazu podataka u siguranim pristupom, javnim pristupom i tu se nalaze svi propisi koji su dostupni javnosti i također nacrti zakor nasu dostupni o relevantnim da interesirano sranama kao što su na primerne vladine organizacije putem ove bazije podataka trenutno se tu možemo vidjeti na primer kako zakon o provedi procijena utjecaja se primjenjuje također proces izrade razvečiti dokumenata svi, sve dakle za interesirane strane imaju pristup ove bazije podataka sedjeći slide sedjeća tema je učešće javnosti u izradi prostornih planova imamo razvečite prostornih planova na nivog države zatim regionalnej druge a procijena utjecaja na okoliš je obavezno za prostornih planova na nivog države zatim neke veće sve obuhvatnije planove u osnovi za za planove koji podrazumijevaju značajan utjecaje su izgradnja u području željeznica izgradnja novih cesta autoputeva tu je obavezna provedba studije utjecaja na okoliš kada se radi o malim područijoma i planovima koji nemaju značajan utjecaj onda nije najobhodno provoditi ovavu studiju ali za planove na državnom nivog uvijek je obavezan ovaj javni postupak i javne rasprave sedeči slide izdavanja okolišnih dozvola okolinski dozvola kada sam rekao to je otvoren javni postupak što znači da su i dozvole javne osim ukoliko se radi o poslovnoj tajni ukoliko je onda dio te dozvole može biti zatvoren za javnost ali je neobhodno dokazati da se radi o poslovnoj tajni to se ne deša vam često jer više ništa nije tajna naročito ako nešto utiče na zainteresirane strane imamo također posebnu bazu podataka da se pohranjuju te okolinske dozvole ka zahtivi za izdavanje okolinskih dozvola različiti dopis i prepiska i sama dozvole i ta baza podataka je također preno za javnost prenutno imamo 3 vrste dozvola koje se izdaju to su okolinska dozvola integrisana okolinska dozvola i druge dozvole u glavnom prema direktivi evropske unije omisijama i za te dozvole vrlo često provođenje studije uticaju okoliša da imamo također i dozvolu za registraciju gdje se radi o planovime projktima sa niskim uticajem na okolišom najvažni instrument naravno za učešće javnosti tu procena uticaja na okoliš i stateška procena uticaja na okoliš objave procedure i posupci su otvorani za javnost i uključuju akcijno učešće javnosti i koriste se obilato javne informacije za provođenja ovih procena za statešku procenu postoje različiti postupci za prostorne planove i programe ali je obično da se dva puta objavljuju dokumenti u najmanje dvije faze i održavaju se najmanje dvije rasprave radi se o preliminarnoj fazi programa koji se objavljuje i kada se održava također javna rasprava i za prostorne planove oni se ne zovu programe nego drugačije, ali se manje više radi o istom postupku taj uvodni prethodni postupak je da za provođenje procene utjeca je na okoliš i za donošenje izjave o tome i im se održavaju najmanje dvije javne rasprave i u slučaju provođenja procene utjeca je na okoliš potrebno je da se najmanje dva puta objave izveštaj i da se održaju dvije javne rasprave javnost mora biti obavješta da je najmanje 14 dana isticanjem obavjesti na javnom mjestu za provođenje stratejške procene utjeca je odnosno 21 dan stratejške utjeca je i 30 dana za izveštaj kada je riječ o izveštaju procene utjeca je na okoliš donošenje odluka donošenje obavjesti o isticanju na javnom mjestu i javnem konsultacijama za program koji ima utjecaj na okoliš i to se objavduje na javnom glasniku i na odgovarajučoj internet stranici kojoj svi imaju pristup i tu se objavduje sve što se tiče procene utjecaje na okoliška je riječ o programima o izveštajima ili pokretanju provođenja studije ili procene utjecaje na okoliška na investitora obavje se također objavjuje na jednom državnom dnevnom listu, jednom lokalnom i državnom dnevnom listu i također je neophodno objaviti obavjest na jednu javno izgraditu može biti prodamca, škola, biblioteka različita javna mjesta također internetstranca novinne i na jedno javno izgradit na jednom javnom mjestu donosila odluka također dostavlja putem elektronske pošte obavjest odgovarajućim za interesiranim stranama svako ima pravo da ocjeni program i da dostavi komentare i da dobije odgovor na svoje komentare dakle ako pročitam program proćene utricajne okoliš i imam svoje mišenje napišam svoje mišenje i na svoje mišenje obavezno dobe vam odgovor dokom javne rasprave ili u pisanoj formi se odnosi i na izvještaj o proćene utricajne okoliš kao i za strateški program strateške promjene uvijek se radi objevljivanje i imate priliku da komentarišete ako pročitam izvještaj imam svoje mišenje o tome pošelim svoje mišenje i zatim očakujem odgovor i imam svoje mišenje to je dakle najvažni princip na osnovu koji funkcioniš cijeli program a sada ću se osvornuti kratko na prednosti i zašto za pravo koristimo ovaj princip prvo veoma je važno ako se donosi odluka koja će utjecati na građene oni moraju znati i to je njihovo pravo ako imamo novu fabriku ili željezničku prugu ili autocestu oni moraju znati na koji će način to utjecati na njihov život i biti u situaciji da učesli u donošenju odluku učešće javnost i također doprinosi boljim odlukama jer javnost naroči to oni koji žive u okruženju najkoliko projekta najbolje je poznaju lokalne uslove i znaju historijat znaju također društvene vrijednosti zajednice tako da je vrlo važno da se pribavite informacije od njih jer to može samo služiti da po boljša program ili projekta također je vrlo važno da se inima dostave informacije, informacije koje su važne za njim to pomože i u pronaloženju boljih i novih rješenja ja smatram kad sam radio predhodno kao savjetnik partnerstvo sa zainteresiranim stranama donosi nova rješenja pomože u pronaloženju boljih rješenja i to je jedan od najboljih načina da se pronađu bolje alternativa za neka rješenja također je važno da se izbjegnu ne svaka vrste su kova jer ponekad se desi da je odluka već donesena i da neko sazna da će se odvijeti neka aktivnost i onda zapitaju u građani zašto nismo znali o ništo o tome onda je suviše kasno i jedan važan princip pjeste da se učeče i dostavljanje informacija javnosti počne od samog početka u najranjoj fazim koliko se to desi suviše kasno to može dovesti do sukova sječam se primjera bileto izgradnja mlina vrlo čisto su se dostavljali pograšni informacije u samom procesu neki su zatim učestnici smatra li da je suviše kasno za uključivanje javnosti da je odluka već donesena a radilo se u drugom povelčini gradu dovestoni tako da je odlučeno da se odkaže da je cijeli postupak ali to je jedan primjer neuspješnog procesa i projekta koji je odkazan zbog razvečit ih pogleda i razvečitok razumjevanja cijelog projekta izgledane javnosti i investitora učešće javnosti također jača demokratiu a demokratija vrlo važno za društvo i u procesu donošenja odluka svako treba imati pravo da izrazi svoje mišljenje i da učestvuje u tim procesima naravno to su prednosti a često mislim da često više imamo izazova nego prednosti zapravo jer vrlo često javnost ne razumije u dovoljnoj mieri proces jer to je vrlo proces i samo rijetki mogu razumjeti sve svaki pripadnik javnosti ne može razumjeti proces promjene utircaja na okoliš i vrlo često pojedna staviti u tolikoj mieri da svi razumiju često dovodi do sukova zbog različitog razumijevanja imate, govorite isto, a jedan dio javnosti to razumije na ovaj način drugi dio na drugi način i vrlo često ljudi imaju različite interese i neki ljudi vole filmove takivo, više vole pozorište dakle, to je samo različita stav u svakoj zajednici imate različite ljude između njih može doći do sukova dakle, i onda je vrlo često teško donjetio odluku kad nemate jedinstveno razumijevanje vrlo često se također ob interese, jer za neke neki projekt znači prednost a za neke samo trošak dakle neko može prodati zemlju za potrebe projekta a neko četrpiti posjedice dakle, da u istoj zajednici možete imati u sredini, možete imati ljude koji imaju vrlo različite interese je bilo jedno mjesto sa oko hiljadu kuća imali smo 100 učestnika pola njih je bilo provođenja aktivnosti a pola je bilo za dakle, oni koji su mogli imati neke koristi od projekta koji su mogli iznajimiti zemljište na primer za potrebe projekta, oni su smatrali da je prihvatljivo da se odopri taj projekto ali oni koji nisu bili uključeni, ni na koji način u taj projekto, oni su bili protiv toga i naravno to se može razumjeti, jer svako radi analizu prednosti i troškova također ljude vrlo često istu informaciju različito tumače svako prima informaciju na svoj način i ako pročitamo istu u rečenicu i ja, mi razumjećemo je na drugi način i to je vrlo je teško vladati i upravdati takvim situaciju naravno ponekad učestnici ponekad imamo vrlo hitne projekte razvojena primer i nemamo tako puno vremena za donošenje odluke i tada se zaopiđe to učešće javnosti na neki način i oni kasne sa učešćem jer na primer nekad moramo izgraditi elektranu za potrebe proizvodnje elektrošne energie i to vrlo brzo i onda ali to jednostavno nije način trebamo odvojiti vreme za javnost ali ponekad je to jednostavno nemoguće takle postoje prednosti i nedostaci ali kao predstavni kreatora politika ja se slažem i vjerujem da su prednosti učešće javnosti manje u večoj mieri zastupljene nego izezovi vrlo je važno da dozvolimo javnosti da učesvuje i da kažu šta mi ste ali mi smo isto druge strane državni službenici i mi u stvari služimo javnosti i moramo umogućiti sveda i uključimo u ovaj proces i to u što rani oje fazi da bi smo izbjegli suko kvalovan na ovoj prilici nisam pokazao svedeći slide ali hvala vam na što ste pratili moje predavanje, ako budete imali pitanja, mogu odmah kvoriti na njih hvala gospodinu kaupu na ovoj prezentaciji imali smo brlo interesanta na prezentacija iz ugla predstavnika vlasti dakle donosi od sozuka imali smo različite prezentacije iz različitih uglova iz ugla nevladivnog sektora evo Estka studija slučaja iz ugla predstavnika vlasti pa evo sada sjedi, dakle panel diskusija dobili smo dosta pitanja u ovu questions and answers sekciju kolegica Snežana i ja smo ih nekako sortirali pa evo Snežana će ih ukredko pročitati na neka pitanja smo su predstavnici ustrušene cijeli koji su držali prezentacije već dali u pisanom obliku odgovore u nesekci i evo neka pitanja ćemo mi ipak pročitati tako da se predstavnici odnosno sušnjaciji uživo, dakle svim predstavnicima odnosno svim učestnicima ovog vepinara evo, Snežana kvala Majo evo, kvala i našim ekspertima za prezentacije očegledno smo imali neku dinamiku u tim pitanjima pa i odgovorima ono što smo već u toku u jednom momentu kad smo imali prije eminujenog uključenja da prokomentarišemo, bilo je jedno pitanje koje se je bilo postavljeno za Victor ako možda neko nije čuo samo kratko da napomenim da je Victor već odglorio, znači, uvezi strategijski proces i neuticaja za njegovu studiju uključaja da je odvuka bilo donesena u momentu kada nije bilo strategija ili nekih važiči politika u dominu energetike životne stredine u periodu koji je meta odvuka donesena. Nadam se da imate svi i pristup o detaljima o ovome ja bi sada prešlo samo na pitanja, o nim retostom kojim su odprilike postavljeni pa smo imali predstavnicu kulta a ja je na englijskom postavljeni pitanje i kaja je već dalo odgovor pitanje se odnosi na ovu ljesticu učešća javnosti, ona ističe da je rad sa ljesticom veoma interesantani za rad organizacije kult kada je u pitanju učešće o mladine jer koncept bazira na svičnom tipu dakle hartova ljestica da je u ovo slučaja glavni izaz odnosi se na to kako prevazići ili posvići posjednje 3 opcije dakle one visoke ljestice kada se participacije zaista dešava i pitanje je bilo postavljeno kako motivisati donosioce odluka da uključaju brađane uključajući o mladinu u odlučivanje i da li ima neki dobrih premjera iz Estonije da učešće o mladine u glavnom zavisi od toga koliko je pitanje interesantno ili koliko može privući pažnja o mladine i da li su o mladinskoj organizacije uključene u rješavanje odnosno davanje svojih pogleda i prijedloga kada ko je veći vidjeno znači u iskusima akcija koji se odnose na klimatske promjene i pitanja klimatskih promjena u Evropi i globalno tu je učešće o mladine i bilo značajno i u glavnom dugoročnih razvijedi projekti i dugoročnih uticaj na životnost redinu poput opcija za prozvodnju energije konvervacija ili očuvanje prirode upravljenja o pandemi tako dalje privlače pažnju o mladine u koriku kaja ovo moment osića potrebu da dopuni još nešto oko mehanizama motivacije za u mladinu, ovo je prilika ako ne, onda nastavljamo danje ok da, dvora, možda da je kao da opravljeste opravljenje i prilike razvijednih prilike ali obo naravno se odluzi na omladenu, to treba poslati našto što će im potkaće pažnju. Prevodlac izvinjava nije čuere za ledlo slika. Načina koji su rašte postupci i pravila primijenje. Pravila moraju postojati naravno, ali iz naše gizkustva. Možete imati vrlo malo interesovanja i jako puno, kao što sam ja rekla u svom primjeru gdje smo imali hiljade ljudi na ulicama gdje su se skupili da demonstriraju i nekoliko lokalnih ljudi kad se oko pez bog vjetro parka. Tako da su to različite i slučaju sa različim učešćem, ali ne mora značiti da javnos nije bila uglušna koja je malo interesa, ako su pravila primijenje na kako treba ljudi koji su pozvanja, nisu pozvali interes, ne možemo zaključiti onda da je to bio odpune na uspje, nego da nije bila interes. Prije dvije godine učestvala samo istraživanju odnosno urađanju ankete među razdačetim akterima pri strateškoj proce i procinucija na kolež i prije kada se god pitalo što je najteži dio proces sa strateškej proce, uvijek se govorila da je to učešće javnosti jer do moraju organizirati vlasti i to je veliki tered za ja za vlasti kako to organizirati, a da ne budu okrivljeni, a prije dvije godine, dakle, učešće javnosti nije bilo problematečno, ali iz drugog ugla da kažem javnici srekli da javna rasprava informacije i postavljanje pitanja se preselilo na društvene mreže, dakle, ne uživo u calama nego na Facebooku, na Instagramu i tako dalje i sada je to postalo izozov za vlasti kako da upravljaju tim platformama društvenim mrežama gdje se sliva hiljade komentara i gledišta i kako time upravljati, dakle, to podrozumijeva isto učešće javnosti, ali kako onda rukovati time, hvala. V posljednjem dio odgovoru u kojem je istaknut odabir kanala komunikacije odnosno prisudstvo na socijalnih medijima, možda upravo za ove grupe na omladinu koja se tražala u pitanju. Pravo je simo na drugo pitanje, postoji li mogućnost izrade liste pitanja ili čekliste sa pravima i obave zama građana, organizatora javni rasprave i investitora koja bi osigurala nesmitan fizički prisud i učešće u raspravama. Ovo pitanje isto čenim se da mi možda bila interesantno čuti odgovor nekoga od naših eksperanta iz Estonije, ukoliko je moguće. Dali imate nekdje primjer takve liste ili čekliste sa pravima i pravilima? Kaja ili gospodin Kaupo? Would you like to answer to that? Samo da kažem. Znači, dali ste evetno upoznat sa primjerima takvih dokumenata? Not in the question for, but Kaupo again? Ne kao listu pitanja, ali Kaupo mi može ispraviti. In le kao čeklista, ali postoji rašti projekti dobrem, praksem, vodiči ismjernice, kako organizavati dobro javne konsultacije, odnosno javne rasprave. I uvijek se radio ona dogradnji, dakle šta izbeći, šta ojacati sljedeći put kad organizujete javnu raspravu, ali ne imamo baš tu čeklistu ili kako je vi nazivate listu pitanja? U ovo pitanje upravo na čeklu, господin Zoran Šerem, poslao na dakle, jačitam poštovani, mogu vam naknadno poslati pod broj jedan lista za provjeru studija o strateškoj procijonitice na okoliš, izrađena u sklopu COSID projekta koje su proverili VV Adria u druga dinarika i centar za zašto život na sredine Bosni i Hercegovini. Dakle, to su preporuke za unaprieđenje. Tako da, ovim putem bi smo zamolili, госпoda Šerem, da sam poštajte liste, mi ćemo je prosljediti dakle sa svim učastnicima. Ok, to bi bilo za Bosno i Hercegovini, među tim smo, господin Koupoja, chtio da se uključi i da eventom od odanašte u svog isku svoj zeste oni, ili drugi? Tako da, znao, nemajte, da se sve, nemajte, da se sve, nemajte. Ne imamo specijevično čakalistu, ali imamo puno rašti ih vodiča i smjernica za strateško procijenu i za procijenu ucaja i učešće javnosti u tim procesma. I možda je zanimljivo da kažem. Košto je sada teško vrijemensko korone i teško organizovati javno okupljanjam, odnosno, imamo samo grančen broj ljudi koji se mogu skupiti i već godnu danam samo možemo to raditi virtuolno odnosno on-line. Prje ta opcija se nije koristila, on-line opcija. Ali sada se već korisla nekog oputa dokom pandemije je bolje imati virtuolno kupljanje nego odgoditi cijeli proces, naravno, teško je, kad su pitanje stari ljudi da imaju opremu i da znaju rukovatiro opremu i da se uključe u javnu raspravu. Ali mi to gledamo kao put, kao napred i možda kao vrstu hybridnog sastanka koja se može održati u budućem. Dobro je uključiti aktere na taj način koji nisu fizičke bilizu procena u cran okoliš nije samo bitna za lokalnosti na mništvo, nego i za druge aktere koji fizički nisu bilizu poput određeni HNV organizacija. Na razprava se održava u jednom gradu, a NVO ima sjed išterecma u Tallinu koji je stotni kilometar daleko i onda naravno takva vrsta sastanka kao što virtuolni je od pomoći. Teo nije mislim da je bilo odnačajno po minuti i te moderne metode koje su postale posebno znacajne vreme pandemije, a i bez pandemije, jer im da će da su to stvari koje će se više koristiti u budu učasti. Narodno pitanje, već smo, znači dobili odgovor, ali samo da kratko subima, znači u Piramidi, Arstajna, nalazne se elementi kao što su terapija i prenese na oblast. Pitanje za kaju, možete nam malo pojasniti šta to za okoliš znači i kaja je rad odgovorila, terapija se posmatra kao metod, u kojem donosila cobuka posmatra otučivanje građana kao liek, odnosno, rješenje za problem, a u slučaju delegiranih ovlasti, dakle, građani dobio izedatak da upravljaju otređenom aktivnošću poput sučajeva da NBA odlačene vladna organizacija dobiva ili daje, pruža, usluge koje se odnose na pitanje upravljanja. Da je prirodom ili parkovima priroda ili našto slično u zaštićenim područima ili organizuju zašti mjere za otređene zaštićene vrste. Naradno pitanje bi bilo, dakle, zada pretemnit za viteza bila i sušala i meninu prezentaciju, upoznata i sa problemati, koji smatra, da je to ročan primjer ženje mjaštana da nešto učine kada ne imaju nipočnobnih informacija, a mi znanja kako promijeniti stvari. Pitanje je za predstavnik NBA-a, dakle, vidjene ka popoljšanje s aspektu u češće javnosti u novom federalnom zakonu zašti okoliša koji je ovjeleno u službenim glavnijama 15.1. Victoria ponudi odgovor da vidimo popoljšanje u odnusu na predhodni zakonu zašti okoliša posezno iluk dominu poslednog učešća javnosti u predhodnoj studiji u ticejna okoliša, odnosno u stratiškoj pracijenje u ticejna okoliša, ali ima još nogomista za onokređenje i osvarno se na situaciju u Repulitice Srpskoj, gdje se poslednjim izmenama zakona životnoj sredini, dakle, je delovno naprijedio pristup informacijama, ali je zakon derogran s aspektu učešće predstavni kad vevo kruvi kidanje sarito da mogu bijeća. Eventualno, ukoliko Emina ima nešto da prokomentarše ili dopuni na ovo pitanje, ako je sa nama, i ako se može uključiti? To usam ne znam da me čujete ovaj kut. Čujemo sve. Ovako, ja bi samo napomenula da može se primijediti po ovak. Primjera radi i novim zakonom je u članu 40 foksi sječan stav 8 naglašeno da se učešće, odnosno, komentari, javnosti uzimaju obzir u prefodnom, odnosno, prošlom zakonu 2009 stoji da se treba uzimaći obzir učešće javnosti dostavnim komentari. Znači, ta riječ, ako izgleda, malo nije toliko bitna, spravnije te perspektive, je vrlo bitna, jer dolazi do većeg standarda, što znači da nadveži instituci trebaju uzjeti u obzir i učešće i komentarije koji su dostali, dok primjera radi, ako ška konvencija kaže, stužne, institucije su dužne, znači ima veći taj standard i s obzirom da je Bosna i Hercegovna potvesnice aške konvencije, svaka konvencija su dužne prema ovoj konvenciji uzjeti u obzir učešći javnosti, abim novim zakonom samo polako usklađuje sa Arčskim konvencijom upravo ovoj standard. Nadam se da sam prošla. Najemša hvala Emiina. Drago na mi naravno da ima popoljšanje i ako o verovatno prustri dalje popoljšanje postoji, ali bitno je i ovo što sad da imamo. Narodno pitanje, za domađe prezentere, dali imate informacije u koliko slučajeva javnu proceduri izrede i usvajanja prostavnih planova na bilo kojem njegu upravedena Stratiška Procijna okoliša, također i sekturskih strategija i planova, pa je Viktor ponudio odgovor, nemnogo, za desetak različnih planova je rađena Stratiška Procijna uticaja, planovi upravljanja slivovima, zoni plan janske otokete, nekoliko prostavnih planova. Dali u ovdje možemo eventualne imati neku dopunu? Da, bilo je nekoliko procesa koji su podrozumijeva Stratiška Procijna, međutim, ono što u ovdje možemo vidjeti primjetiti iz kustave, iz drugih zemalja, da je taj zapravo proces informisanja građana, odnosno animiranja građana najsporniji gratađ kod dopočetnog, da kažem, učešće javnosti gdje su sve opcije još otvorene. Tada se informacije jako štedljivo, ili da kažem skromno, nekako skriveno, plasiraju javnosti i prođu nezapaženo, preto me da kažem da je jako dobra ideja imati posebno, da kažem, voditelja postupka informisanja i učešće javnosti koji će se baliti u najveću mier komunikacijama. Tako da smatram da još uvijek nedovoljno strateških proće najrađeno, posebno na značajne velike dokumente, odnosno strategije, kao što energijetska strategija koja je također i ako je da kažemo nova, nije imala praviru kroz stratešku proćenog caja. A da nasponije sada, evo nam je prilike da kroz ovu strategiju taj proces naprijemo kako treba i hvala, zaradi što je proslijebio u budstvo, kako se da kažemo, radi pravi radi je se isponima sve usle? Zahvađo im se Viktoru. Emiina, okoliko ima našto posebno, još malo da se doda možda iz perspektive arhantre sare, levo, monim za komentar, ako ne prejst ćemo na narodno pitanje. Pa, ako ja se samo složilo sa kolegom Riva, verlo potrebno je to biti često i narod, što ne samo na federalom ilkantonalom nivo, već na lokalom nivo, evo imamo situaciju sa izgradnjom imenjanjem regulacipnog plana iz Parka, Stahana i za prgosa proćenja, a svi znamo da je to i kontradiktivno sa kea, na kantonalnim planom, tako da imamo situacije, da imamo plan, a on se ne poškuje. Tako da mnogo toga se treba unaprijeti zaista. Ok, mislim da je i kroz rad, moj kolegicija maje, i mene i kroz rad radnije grupa, u stvari postovo jasno da se na planu prinjene i dopunene eleksutive na ovom polju zaista, kada je vitana frateška procinutica, zaista ima puno toga aj za rati u narodnom periodu. Prelazimo na narodnom pitanje za gospodina Heinjma, u kojoj fazi se za neki objekt izdaje okulinska dozvola za izgrađenje objekt za njegov rad po direktivi o industrijskimi emisijama ili za projektiranje i građu. Gospodin Heinjma, dali smo se čuli, ali treba ponoviti eventualno pitanje. Yes, I am per your area. Da, da, čuo sam vaše pitanje dobro. Imamo različite situacije, ali u najvažni koraci za izdavanje okulinske dozvole, imamo tako zvanim itek plan, imamo, prvo, znači, okulinsku dozvolu i onda dozvu za građu, obično se okulinska dozvola i znači prije dozvoli za građne, ali koristimo s po konvenciju za izdavanje upotrebne dozvole, znači dozvola za građu, nije posjednja koja se izdaje, nego dozvola za upotrebna dozvola je takle kornočni i posjedni korak, posjednja odluka koja se donasi. Hvala. Slično pitanje za domaće prezentere, kada se u Federaciji Postnih Herzegovini izdaje okulinska dozvola i pokojuje o intrekti. Da li bi tu eventualno emina mogla ovoj dat komentar, odnosno odgovor? Može naravno, nadam se da me čujete, znači evo novim zakonom nije predvjičeno. Raka, na primer ako se radi oveći izdato okulinskoj dozvoli, što ranje nije bio, da se okulinska dozvala prije obnovi mora se ponovost provesti javna rasprava. Prije se to nije dešavalo i već su federalno i kantonalne mnistarstva po defaultu izdavalo obnovnom, da je okulinske dozvali jako to zakon nije poznaval. Inače roko kvaženje 5 godina, a prije izdavanja svaka kojvo i po novom i starom zakon, znači prvi put kad se izdaje okulinska dozvala, bila je dužnost organizovati javno učešći, odnosno javnu raspravu, kako se radio velkima postrujenima, ako se radio manjim, pruža se mogučnost, tako zvanog, uvida, ali ne je formalna javna rasprava, drugim riječima, sve ovsi o postrujenju, odnosno lokalitetu dao se radio zaštjeća vam područe i tako dalje, svakako, nadeležaj mnistarstva su dužna tonelva vjesti i javnosti. Kvala. Mi mogu ja da opuniti samo odgovor, zna ovo pitan je zapravo, da dozvala se da je prije gradnje, obihtan pratakao je period usklađivanja sa veći izgrađinom objektima, o davno, mižetim, ja ovde moram da kažem, da se to zapravo u praksi znaizlu potrebljavati zapravo da se veći objekti izgrade, a da se dozvali izhoduju u toku, gratnje, odnosno, čak nekada i po završitku gradnje, tu imala danas konkretan primjer, malih hidroelektrane, hotovlje uopštni kaudimavik na vrchovinskoj rijeci, gdje objekti izgrađeni još prašli ledne, prepšli čak počet, a dozvala izdata u decembro 2020. Tako da, da, to se dešava. Iako, građeminska dozola i datve slijedi na ekološke dozala. Građeminska dozola i dozola za građem. To je to. Hvala, Viktor. Pitanje reka ko bilo više fukusirano na federaciju, pa sam zato i prvo tražala i minim komentar, ali svakak kvala za dopunu. Naradno pitanje je, dali naši entiteti imaju elektronsku bazu okolinskijih dozvola i jel je dostupna javnosti kao oestoni. Pitanje je za svakog ako može dati odgovor, pa evo otvoreno. Evo javopit mogu samo reći da je anagelomicno dostupna, prilično bolje nego što je to bila ranije, u svalkom slučaju. Međutim i dalje postoje naravne dostaci i po momišlenju vrlo važan dokument koji se nestavlja na uvid javnosti nakon što se donese to je rješenje o građinju, odnosno građinska dozvola, njih ne možete naći nigdje, njih da ih ne možete naći, postoje baze, sigurna da postoje baze u relevantnim institucijama, ali te baze nisu dostupne za javnost. Dok ekološke dozvole, bar što se tiče Republike Srpske, su po prilično ažurne, nema bar svih, ali uglavnom su tu. U federaciji činim se da se isto dobro krjeno u tom pravi to bila i sad je možda tu malo i pitanje technički kapaciteta. Hvala, Vitore. Emina. Možda sam da što se ovog tiče u Republike Srpskoj mnogo bolja situacija. U federaciji, evo kao što reka kolika, sradi na tome jako ništa bar na federa, na kantuna, na nivu se mora ješ dosta na toga uraditi, a što se tiče propusta u Republike Srpskoj, da najlazi se na propuste. Primjera, radi mi bi iz Arkus Centra o puto zahte za pristop informacijama, radi uvida u okolinsku dozvu, okolini smo mogli pronaći, a provjeru smo prvo na internet stranici, pa bi onda nakon kao naš odgovor, naš zahtje, bi stiglo rješenje da je stavilo da postoji na internet stranici i u među vremenu ona se pojavo. Svom bi bilo sigurno da nije bilo, nije bilo internet stranici. Znači, i dašava se to namirno ilge navirno, to ne mogu tvrditi, ali svakom suća je vrlo bitno imati elektropati pristop, s njim okolinsku dozvala. Zahvaljem se Mina, evo dodali smo odgovor, saznali da ješ uvijek nemažemo baš parirati Estoni u povom pitanju. I evo ga imamo još jedno pitanje koji sam ja zabilježila, kako se uključuje zainteresvana javnost druge države ako je moguć negativne prekogranične utice na život u stredini. Tako je vrlo interesantno pitanje, vjerujem da naši ekspert imaju iskustva kada je u pitanje prekogranične utice i uključivanje javnosti druge države, pa bih otvorela pitanje da se ja i ona i koji želi da komentar i odgovor. Dobro, onda ću opitja. Evo ja ću pokušati odgovoriti. Postoji dakle obaveza kad se radi o prekograničnom utjecaju. Ja sam bio član komisije za provedbu Espok konvencije. Nažalost im bilo je vnogo slučajeva kad je došlo do kršenja konvencije. Sječam se i jednog slučaje uvezi sa Bosnom i Herzegovinom i izgradnjom Hydro. Čuvo sam slučajeva iz Bosna i Herzegovina i izgradnje Hydro elektrana. Ja se nadam da će se do pobošati u buduće i da će se bolje provoditi Espok konvencije. Da će se što više uzimati u obzir, ali Espok konvencija je vrlo važan princip i zahtjevi se moraju ispoštovati u svakom slučaju. Ali ako imate bilateralne sporazume, također to možete uraditi na taj način. Imamo bilateralne sporazume sa Litvaniom i sa Finskom. Već smo prije donošenje Espok konvencije imali taj bilateralni sporazum. To podrazumiva da svoje godine održavamo sastanak o različitim projektima i tu možemo razmatrati prednosti i manje različitih projekata i slučajeva. Naprimjer imamo jedan u Tallinu, jedan slučaj koji se tiče. Litvani radi se o željezničkom tunelu više od veoma dugom, tako da smo osnovali jednu posebnu radnu grupu na nivou eksperata iz različitih organa vlasti, iz različitih aktera koji to pitanje razmatraju. Takođe imamo sistem obavještavanja putem kojeg svi mogu dobiti obavjest i mi iz drugi zemalja dobivamo istata obavještenja. I takođe imamo princip da i čak i ako nismo sigurni da je potrebno mi ipak pošaljemu to obavještenje, je manja šteta ako se pošalja obavještenje. To se radi putem komisije za ispo konvenciju, nije neki zahtjevan proces, tako da pozovemo strane koje bi mogli potencijalno imati utjeca u Estoni. Smo takođe imali rasprave u Estoni o vjetroparkovima u Danskoj, na obali u Danskoj. Nije teško pogledati kartu i vidjeti koliko je udaljena Danska od Estonije, ali ipak postoji mogućnost migracije utjecaja i takođe taj sistem obavještavanja je vrlo važan. Dakle, ako neko želi učesvati, mi barem znamo da smo dostavili informaciju, to je bolje nego da ne uradite ništa. Znači ako nismo sigurni, mi ipak pošaljemo tu obavjest, jer to je bolje nego da je ne pošaljete. Hvala vam. Ako mogu samo prije ugličenje, eventualno drugog učesnika za odgovor, Gospuđa Svanu, u Mići Spedera nogunitarstva okoli še turizma nam je poslala, dakle, jedan odgovor u Čet, evo, ja ga čitam, dakle, imamo vrlo ala izkuva u implementatiju Espokonvencije. Potrebno joj ja će pokrenuti aktivnosti na njenoj implementaciji, također, složane su procedure, jer sentitetska ministrasva ne mogu direktno obratiti drugoj državi već pute ministerstva, vanske trgovine ekonomsnih odnosa i ministerstva i nostrani poslova Bosne i Hepsegovine. Evo, imamo osvrca strane predstavnika federalno ministrasva okoli še turizma. Zahvaljujem se, Gospuđin, u Mić, da ovo informaciju je se... Evo, imamo i dalje oprosti Snežana, imamo nastavak, dakle, Gospuđa Svada, dakle, sad kaže, ovaj uvedi sa predstavnim pitanjem okolišna dozvola. Mislim, da se još uvijek nisu jasno razgraničile procedure kroz podzakonske akte izmežu transkuzicije, odnosno imamentacije, direktive SEA, dakle, direktive o strateškoj procijenutice i anokoliši, od procijenutice i anokoliši direktive o industrijskim emisijama i SEA vsotri direktive. Okolišna dozvola se izdaje za industrijska postrojenja, novih zakonu zaštiti okoliša daje mogućnost da se ured procedure. Gospuđa Svada se nada da će imati prilike, o ovome još puno razgovarati. Zahvaljujem se još jednom, mislim da smo za uključenje, da je da i Viktor želio da se uključi u odkovorna ovo pitanje koji smo imali uvezi učešća javnosti iz drugih država za prekogrančne projekte. Ja sam li u pravu, Viktor? Jes, neža, hvala. Htio sam samo dati neka osvetna naša iskusta. Slažim se sa Gospuđem Svada, koja praviš da ne imamo dovoljenu iskustava. To je činjenica, isto tako i ove procedure oko moftera i sajta minister su naravno otežajuća okolnost. I ali tu opet dolazimo do toga, kako se donosi odluka, da li je nešto, da li je neki projekt od prekogrančnog značaja, odmosno da on ima utica iline. Tako imamo primjer sa projektom Hezgornja Drina, adnosno Hydroelitranom Buk Bija, gdje je uticaj zapravo na drugu državu u ovom slučaju crnu gorupu. U tem rijeke Tare negirano odnosno da ne postoji i na taj način se one mogućilo učešće javnosti. I ako se u prethodnom postupku ono je bilo omogućeno, kada je došlo do izmjene to projekta, izmjene same studija utica, adnosno dozvole, pardon, nije bilo predmet prekogrančne konsultacije. Tako da i to je jedan od državajića okolnost, kako vidi i kako ocenuje da će neki projekt imati prekogrančne utica. Drago mi je da Gospodin ima, spomenuva naše termo Elektran, revne jasu zapravo jedan od najvećih zagađivača u vasnih Herzegovine koje ispušto i imaju saka koji prekogrančne utica. Zvajem se, Viktor. Evo po mom satu već smo na kraju diskusija, odnosno na kraju webinara, ali ja bih ipak iskoristila priliku za one koji nas mogu još pratiti, možda minimum te dva za jednu posjednju poruku. Ogčenost smo u pripremama za webinar Kolekcia Maja i ostali koji sučesva organizacija ako puno razgovarali, a to je da se napravi distinkcija između učešće javnosti u ranim fazama procesa obdučivanja, kao što mi sada recimo želimo u toku projekta SAP, znači za izradu svih dokumentata u aktiru SAP i strategije i akcijenih planova za sve naše jurizdikcije da zapravo uključimo sve relevantne aktere i da si dobiju ti ovaj komentari. U odnosu na ovaj, možda studije sluča ili neka iskustva o kojima smo danas čuli, ako je su zahtjevale reakciju civilnog truštva na neke procese koji su već bili u odmaklin fazama, znači je ali da bi, kako napraviti prevencije, odnosno spriečiti neke probleme u upravljanjem životnom sredinom, mislim da nam je tu bilo osnovna poruka i ciju ovog danasnjeg webinara. Javih možda samo bitala kratko za jedan komentar, gospodina, kao uko sogzirom da ćemo se s njim se po prvi puta družimo i nekako su nam značajna sada taj iskustva iz Estonije, a mi ćemo se sa Kajom i sa našim koligama Eminum i Viktorom svakak odrušti i narodnim sastancima i kroz radnih grupa. Zamola da nam gospodin kao eventualno upozna sa primjerima, znači konkretnih mehamizmima koji su korišteni za učešće javnosti prilikom izrade SAPa u Estoniji, ukoliko je upoznat ili event ono da neki komentar sa porukom o ranim fazama uključivanje javnosti. Prvo moram reći da mislim da i u našem sistemu postoje mnogi nedostaci, kada je riječ o učešću javnosti u ranim fazama a neki od i se tiču procijene utjecajena okoliš. Kada objavimo poziv za učešće javnosti, već mnogo toga je urađeno u smislu provođenja procijene utjecajena okoliš. I čak kad možemo početi procijenu na nekom formalnom nivou prije uključivanje javnosti, dakle procijene utjecajena okoliš trebala bi uključivati javnostu vrlo-vrlo ranove fazi i sada smo došli do mehanizma kako možemo primjeniti i početi procijene prije izdavanja dozvole što bi nam omogučilo ranove uključivanje javnosti. Sada se taj postupak može pokrenuti vrlo rano. Trenutno smo ocenjujemo rad našeg sistema i ka je učestovala u toj oceni našeg sistema i onoga što se može unaprijediti. Naravno najvažnije da ga unaprijedimo u tom smislu uključivanja javnosti u vrlo javnim fazama, jer kao što sam rekao, prilikom prezentacija, ako uključite javnost kasno, a kad su već donesene neke odluke, i ukoliko investitor već dobije sve dozvole, to znači da se može desiti da nisu ispoštovani svi zahtjevi ovog procesa. Estonija je možda trenutno i jedna od najboljih zemalja u smislu uključivanja javnosti u ranim fazama, ali vrlo je važno da to zakonski uredimo, već mi provodimo na neki način te aktivnosti, samo moramo da ih uključimo u zakone i da ih pravno regulišemo. Ranije je dilo nogo više takvih slučajeva, imali ste na primer velike pođoprivredne dobra, koja su već počela raditi, ali su imali na primer suviše svinja i u malom prostoru, a to je zbog toga što je procena ucica na okoliš, na okoliš provođena nakon izdavanja dozvole. Dakle, preporučujem da to treba uraditi na ovaj način u Estoni. Ne imamo zakonski osnov da zapravo naučimo naše donosivce odluka, kako treba da se odnuse prema ovom procesu. Na ovom diskusi, u koliko ne imamo više pitanja, a krema mojoj evidenci, mislim da smo iskrpili i uspjeli odgovoriti s nasva pitanja i pročitati sve komentare koji se nam pristigli putem Q&A sekci i odnustno putem četa. Mislim da možemo polako zaključivati seminar, odnosno webina. Evo samo Snežana, imamo još jedno komentar od gospodža Suade Numić iz Federalnog Ministarstva, okoliša i turizma. Dakle, rana faza uključivanja javnosti je primjer učešće javnosti u donošenje prostornoplanske dokumentacije, proces dodjela koncesija, proces izhodovanja vodnih hakata. Na ovom treba insistirati jer oblastokoša za koju mogu tvrditi da zaista uključuje javnost na neki način poligom za otvaranje svih problema pro isteklih izranijih odluka drugih organa i institucija. Ako se nešto gradi bez neobchodnih dozvola, to je onda nelegalna građa koja se od navodnike pokušava legalizira. Stavno se govori o okolišnoj dozvoli, akcent je na procijeni utjecaja. Zahvaljujem se, Maja, na ovaj dodatni komentar. Htjela bih prije nebo što se pozdravimo sa učestnicima, jaši jednom da se svima zakonim za učešće da nakomenim da su linkovi za preuzimanje dokumentata, već podijeljeni i putem četa i putem Q&A sessiju, koliko to već niste preuze, ali je molim da ih potražite i da ih preuzmete, a također se zahvaljujem profesoru Samirulemešu što je podijelio i link za YouTube, kanal se i ja, putem Q&A također biti u prilici da ponovno odvedate i ovaj webinar ilika prosledite drugima. Dakle, menelićno ispred svoje polikce Maja Mareti 4 zahvaljujem vam se na aktivnom učešću na ovom webinaru i nadam se da ćemo svi biti u prilici na vašen primjer u SAP a izrade svih dokumentata u okviru ovog projekta pokazati kako se primenuje arvska konvencija, pripadoviće evodirektive i zaista imati kvaliteten ipart i katerom proces. Prijatan dan. Yeah, thank you so much.