 Når vi snakker om grøn energi, så er det jo mange ting, man snakker om, at man forstår ved grøn energi hele tiden. Det mest grøn energi, man kunne tænke sig af, er det, når man flyver henover en regnskov. Det er måske essensen, at vi vil trakke sig om grøn energi, når planterne vokser fuldt tryk. De fungerer som vores lunge, som den største produktivitet. Man kan tænke sig overhovedet, når man kommer ind i en regnskov, og det er varmt og fugtigt. Der sker noget hele tiden. Men vi arbejder også med, hvordan man kan udnødte den viden om produktivitet i planter, til at skabe mere energimællige miljøer, mere energimællige produktioner i planter og i væksthus i Danmark. Så det, vi snakker om i dag, er, hvordan kan vi bruge vores forskning i mere grundlæggende plantfysiologi til at hjælpe ervervende med at blive mere miljøvænlige. Vi er klar på tre måder. Først vi har snakket om fusiontis. Det her mystiske grønnet fungerer hele tiden, som er vores brændstof. Så vi har snakket om stressbundplante. Hvorfor det? Når man dyrker planterne i væksthus, er det ikke helt naturligt. En gang med dem bliver planterne stresset, og så kan vi gøre noget ved det. Det kan vi måle. Så kan jeg prøve at vise nogle eksempler på. I sidste ende vil jeg sige, hvordan kan I bruge det her til at skabe mere energimællige produktioner? Vi har en masse garanterier i Danmark, som lykker mest pollplanter. Der er næsten 5 millioner kvadratmeter væksthus i Danmark, og langt det mystis bliver eksporteret til hele verden, altså alt fra Madrid til Helsinki. Der går jo også noget til Japan og USA en gang. Så det er et stort eksporteverv. Derfor er det måske ret vigtigt, at man også bruger nogle ressourcer på og sikrer sig, at de har en god forhold. Men fusiontisen, det er jo sådan set den, der skaber det mest til liv. Det her er så billede fra en silende våde dag i en regnskov, hvor det regnede 200 millimeter på et døgn. Men fusiontisen er også produktivitet, når man kommer ind i et væksthus, hvor man faktisk skal styrke klimaet, så er man for den bedste mulige fusiontés, og den bedste mulige vækst ude af planterne, når man dyrker dem. Så de to ting vi danser rundt omkring og forsøger at optimere. Hvad er lige det med fusiontés? Den mest simple måde at sige det på er, at planternes klofil, uden ytter solenergien eller lysenergien, får optaget CO2 og vanddamp eller vand. I sidste ende danser det sukkerstoffer og hjelp. Det er den mest simple måde at sige det på. Det lyder så måske næsten for simpelthen, at det er det, vi er rigtige med sådan et essensen, at det sukkerstoff, som planterne så danser via fusiontésen, det der bliver brugt som brandstoff for planten som vi er vokser med, til at vi lige holder sig med, til at danser sukkerstoffer, til at dans frugter og blomster. Så på stavende telt kan man sige, at planterne er grundlag for alt liv på jorden. Hvis ikke vi havde planter til at lave på uden ytter sollyset, så ville vi ikke have nogen frugter og nogen planter, nogen noget at spise. Så derfor betrækter vi at fusiontésen er noget af det vigtigste. Og ved at måle fusiontésen, så kan man få et faktisk godt indtryk af hvor hurtigt planterne vokser. Så derfor har vi brugt fusiontés som en målstock for produktivitet vækst i planter. Så essentielt fusiontésenskaber brandstoff for alt liv. Nu snakker jeg lidt om stresser også. Det her er du så eksempel fra Søderaffekær i den Hallørken. Og den, de planter her, træalogier, de er ultimativ stresset, der er knasthørt. Solen brænder ned fra himmelen, der er 35 grader. Der er ikke noget næring i jorden. Der kan man sige, det er jo ikke det bedste måde. Sådan ville man ikke dyrke planterne hjemme ude i en have, fordi de ville nok dø meget hurtigt. Og gartnerne er heller ikke interesseret at komme ud af stress, planterne er så meget. Men det kan vi faktisk måle os frem til, hvordan planterne bliver stresset. Fordi når vi snakker om den energi for solen eller for lys, det rammer planterens glofyld, altså det grønne i planterne. Så bliver det typisk enten til det, vi kalder fotokomi, altså de her sukkerstoffer, vi snakker om før, som er en del af fusiontésen. En hel del af det bliver til varme, ligesom vi har en glødepære, der giver noget lysfrasse og en masse varmefrasse. Men planterne har så en lille bajpass, en lille nødbremse, den kan gå ud af. Når de bliver mere og mere stresset, så afgiver de en lille smule svagte rødt lys, som vi kalder Flosens. Og i tak med de bliver stresset, så bliver der nødt til at sende mere ude som svagte rødt lys. Vi kan ikke se det med øjnen, så det er jo en meget smart løsning, at i stedet for at planten bliver brændag, er for meget sol eller varme, så har den altså mulighed for at slet bag med noget af energien som varme, eller som Flosens. Det kan vi faktisk måle. Her er det eksempel på nogle stubjek, som vi tog, eller en af mine kollegaer fra Landbehøjdskole, tog og lavede ude i Frostvær. Vi målte Flosensen på hele bladet, normalt målem på en lille vildt punkt, hvordan hele Flosensen vil se ude på et blad. Jo rødere, jo mere effektivt, jo mere blot, jo mere død. Det er ikke helt mørkeblå, så er den død. Når vi slag en stubjek ude i sneen her, efter 10 minutter, så er begyndet at blive ret så blå i det, og der er aldrig meget liv an i stænglerne, i hende af bladene herovre. Efter 20 minutter er den så godt som død, der er lidt liv stadig, jeg ved. Hvis man tager det og går det lidt langsomt, hvis det er helt så koldt, så bliver den måske bare død i kanderne og så midt i voks og planten sådan set lidt videre. Det er jo sådan en god hint til en selv derhjemme, når man kører blander om vinteren. Man laver med at købe dem på et sinstation, og laver med at tage dem ud i Frostvær. Og så bare 10 minutter i Frostvær. Det er nok til, at stuebevirkene hverfor ikke har det særligt godt bagefter. Og hvis man går til nok i det, så bøder man ikke vende i timene. Så det er en fin teknik, man kan arbejde med. Altså, vi kan både mål Flosensen, vi kan mål Strejsen. Nu hammer planter jo altså fra stort set alle mulige steder i verden, og de kan være vildt forskellige tilpasset. I Danmark dyrker man 400 forskellige plantarter i væksthusene, og de er stort set vildt forskellig allesammen. Man kan jo tænke, at man har en plant, der står mig ned fra bunden af regnsgården her, hvor det er mørkt, varmt, fugt i hele tiden. Og så kan man tænke sig helt op i toppen af regnsgården. Jamen, der er det lyst, det kan også godt være tørt. Der er ikke ret meget næring. De to planter skal jo dyrkes vildt forskellig. Så vi skal virkelig ind og have en idé om, hvordan dyrker man planten, hvad dens oprindelige dyrkningsforhold, og så får vi en forståelse for, hvordan kan vi ind og dyrke dem i et væksthus bag efter. Vi har omkring 5 miljoner kvadratmeter væksthus i Danmark, hvor man dyrker stort set og råd rundt. Så kan man sige, at det er måske lidt fjollet, at man dyrker planter i væksthus. Men der er altså en stort marked, som sagt, at vi exporter planter til hele verden stort set. Og hvis vi har planter, forsplanter i andre måde, så bliver man nede til at købe dem og producere dem nu. Så har vi ikke nogen planter klar. Men det giver et problem, fordi om vinteren er det forholdvis mørkt, og som er indpå i begyndelsen, så arbejder planterne bedst under lys, og jo mere lys, jo mere vokser de. Og det giver også lidt problemer. Når man skal lave det, så kan man lave kunstlys, men det giver ikke ret meget lys. Så sammen lande på Højskolen udviklet i, har vi udviklet et projekt, som vi kalder Intelligrove. Hvor vi egentlig udnyder den viden, vi har om planters reaktion, til at lave et bedre klima. Inde i ting, vi typisk så, for eksempel, det er om vinteren er det mørkt, så reagerer planterne ikke ret meget på, at det bliver lidt varmer, om det er 18 grader eller 25 grader. Det betyder ikke særligt meget. Så hvorfor ikke laver temperaturen glede ned, uden at varme op, til en annen laver temperatur for at spare om vinteren, når der ikke er noget lys. Så det er den første søgle, kan vi kalde det Intelligrove, at når der ikke er noget lys, så laver temperaturen gå ned, for at spare energi, og det koster ikke noget, fordi planterne har ikke nogen fosintese, alligevel ved højere temperatur. Det afringer selvfølgelig, hvilke planter vi snakker om, fordi nogle af de meget tropiske planter, de kan ikke tåle alt for lavet temperaturer, lavet temperaturer, det er 18 grader måske. Våget mod, alle de planter, kommer vores områder her på temperaturen. De er vant til, at temperaturen kører op og ned, i løbet af et døgn, og tilpasser og klarer meget lavet temperaturer. Danben i Intelligrove, det er så, at når vi bruger koldtvilte CO2, gartnerne bruger koldtvilte, for at øve produktiviteten i planterne, det har man altid gjort. Men når vi ser på, at kigge lidt på en kurve her, hvor vi kigger på bladtemperaturen, og så blandt planterne, så overflader jeg, og på fotosyntesen. Når man giver det normalt CO2, i hverdag er det omkring 345 ppm, partspamiljen af CO2. Da jeg startede en forskning, der var der 350, så vi kan virkelig sige, effekten af global change her. Der kan man ikke rigtig sige, at der er nogen, der er et højde punkt, hvor de vokser mest best her, omkring et par og 20 grader. Men så giver dem høj CO2, 3 gange det normalt CO2. Så kan vi jo se, kuren endrer sig fuldstændig, og den har lige på sig optimum, op ved 30 grader. Så bare, at de ikke i mere CO2, normalt temperaturen fint, så får vi en tilvægst på 30%, men hvis temperaturen bliver højere, så får vi en meget høj effekt. Og det sker jo netop, når vi har en høj temperatur, fordi vi har sollys. Så det andet søjlige i en telegram, det er, at når det solen skinner, så giver vi dem noget mere CO2. Temperaturen i en i vægsthuset stiger gewaltigt, uden at det egentlig påvirker blanderne negativt, og vi får meget højere produktivitet. Det er ikke som gøngere kaoseller, vi har godt risikert at tabe en lille smule på kaosellen ved at lave med varme op om vinteren, men vi vinder deres meget mere på kaosellen, på gøngen bagefter, når planterne har fart på. Så det koncept ser ud til at virke fint. Som sagt, det svinger jo troligt meget med en plantarter, nogle plantarter som den her, den kunne altså ikke lige mere end 16 grader, og det var meget lang tid, så det har været en indiskusion om, hvordan kan vi få det til at virke i praksis, fordi det ser veldig godt ud, og det er det generelt, fordi fleste plantarter. Så hvis vi springer tilbage i gamle dage, når man lavede en traditionelt klimakontrol, så kørte man meget konstant klima. Altså konstant klima som mulighed, så kunne helst være 22 grader og 24 grader døgnet rundt. Sådan så er man åbnet vinduerne i vækstusende for at køle dem af, hvis de mener, at bruge for det. Problemet er bare, at det resulterer plantar, som man næsten udkaller lidt kovøsagtige. Så når vi så får dem hjem bag efter, så kan det godt være, at de klapper sammen, fordi de kan ikke klare det hjem hos os, når de får at komme ud af kovøsen på en gang. De er ikke sådan ikke blevet tilpasset. Med en teleglow, der gør vi det en modsatte, vi skaber et heltidende variabelklima, og åben i købet, så bruger vi så meget gratis solenergi, som vi åbner kan. Så i stedet for at have et fint, fast klima, så får vi et klima, som kører op og ned, som solen skinner på stavletalt. Betyder det sådan noget? Ja, altså her er det eksempel på nogle roser, som vi tog nogle, har kørt det forsøg med. Den fyrer herovre, den har dykket, ved de, vi kalder et standardklima, sådan som gardeneren vil have gjort det. Og alle plantarne ser sådan set paner nydelig ud, det er nu, man godt kunne finde på at køve, uden større problemer, og når man spørger en gardener, ja, det er ligegyldigt, indtil man fortæller om, fint, den her fyr er produceret med 40% mindre energi. Og der er ikke kostet en rød rej at gøre det, fordi det er spørgsmål om at justere på din klimakomputer, alting styrs i automatiske væksthus. Så her kan man uden som helst udgifter spare sin, reduceres sin energiforbrug på, med 40%. Alle de andre er sådan nogle forskellige andre måder at styrke klimaet på, som al sammen, giver en energibesparelt, men hvorfor ikke tage den fuldt ud, og så gå den største energibesparelt? Det her gardener er småt taget op, og Dansegarden Rige har siden 96 barret omkring 35-36% på deres energiforbrug. Og en af grundenne til det, er, at de har brugt sig noget viden om den her dynamisk klimastyr, så meget som muligt. Nu snakker jeg om, at vi styrede været så efter solen, så meget som muligt. Men anden faktor, som vi så begyndte at kigge på her på tids, det er, hvordan kan vi styrere gule lys, som man bruger i gardenerierne? Sådan så, at man sparer nogmen energi når man penge på det også. Når man kører rundt i landskabet om aften, så kan man se om gule søjler for gardenerierne. Og masser af lyset forsvinder ud. Projekt brugte planterne direkte. Og det kan også være en masse penge. Både hænger op, men også er her tændt for det. Men i Danmark har vi det sådan, at elprisen, den varier er løbt af en dag. Også om morgenen, når vi står op og skal til at lave kaffe, så ryger prisen op, energi forbrudstir. Når vi kommer hjem, skal vi vaske op og tænde for at vaske maskinen, hvad vi nu gør selv ind på aften, og slås ned foran fjernsyn. Så går prisen også op. I løb af dagen, der kan den godt flade lidt ud, men når industrierne går i omdrejninger, så koster det også penge. Men efter kl. 9 eller kl. 10, så falder det til næsten ingenting. Det kan faktisk være gratis at få energi omlagt. Så en af de ting, vi så kiggede på det, men vi ved jo også godt, at frusintesen er en varier i viden. Hvorfor så ikke prøver at kombinere de her ting? Hvis vi har en viden om hældprisen, vi har en viden om værdsikten, den er jo altid dårligere end vi tror. Men den forstiller os lidt om, hvor meget solen skulle skinne. Og så har vi en viden om, hvordan planernes frusintese reagerer. Så sammen med Sødlandsk Universitet, så har vi prøvet at lave en modell, som kan styre sådan nogle vækstuse, sådan som man faktisk får det mest mulige frusintese ud af det lys, billigst mulige penge. Grunden til den her ældpris svinger meget. Det er også fordi, vi har meget grønt energi fra vindmøller. Og når det bliver så passende, så har vi masser af energi fra dem. Men så begynder blæs meget, så går de stå, og så går energiprisen gevaltig meget op. Så derfor kan man jo hele tiden prøve at lave en pronose for en vurdering for, hvad er det, der fungerer best muligt for mig. Der er vi så testet på en flere og forskellige plantarter. Det ser ud som, vi kan måske spare en 15-30% energi af el-energien. Så der er altså noget at hente. Og det her koster heller ikke noget venitisk penge. Fordi det er igen en spørgsmål med stum software, som skal sættes på klimakomputer, som så kan fortælle gartneren, hvordan skal jeg gøre, eller måske en dag styret automatisk. Så det er penge ned i lommen. Men vi slutter sådan set ikke der. Det, vi har så prøvet at koble sammen til det der dinerlægtssystem, det giver så også mulighed for gartnerne at tage deres egen data og læg ind og teste, hvordan skal jeg gøre til mine planter. Fordi den, vi har arbejdet i første rundt, det er nogle få plantarter, og som sagt var der 400 plantarter, som kan have vidt forskellige kravet til at vokse under kunstlys. Så her bruger vi en virkelig IT, til at kombinere en telegraph, fosintesmodeller, elpriser og vævedsikter for at komme i den næste generation af IT-styring i gartnerierne. Men det der er på vej frem i markedet lige nu, det er de der lysstigerede LED'er. Og de har jo nesten alle mulige farver som man kan tænke sig at kunne lave brugsh. Problemet er bare, at de fleste af dem er meget ensfaret i en farve med meget snævr spektrum. Og planterne er vokset uden natur, og så har vokset de altså naturlige, som er det fuld spektrum. Så lige nu ved vi ikke helt hvordan, vi skal grå ly sammen som rigtig passer, f.eks. hvis de ikke har så meget naturlige lys. Og den billigste lysskilde man kan få, det er faktisk den røde. Men den giver stor problem af mange planter, og det kan de ikke vokse under, de vokser dårlig ude eller underligge ude. Så lige nu er vi gået i gang med at kigge på, hvordan kan vi kombinere forskellige LED'er til at skabe, skal vi sige, den næste generation til lys, hvor vi faktisk kan lave det rigtig dynamisk. Det er der gul lamp, og den kan man jo kun tænke og slukke. Så der er sådan en on-off. Og denne kan man jo faktisk dynamisk justere hele tiden, som har lyst til, så lysnivået kan virkelig blive langsomt op og ned. Og det kan måske være en fordel, fordi det er faktisk det, som sker uden naturen, at lyset langsomt skifter hele tiden. Så det er der næste generation af ting, der skal ind i afværet. Der er vi så bare ude i problem af lamp. Lamperne koster en diavelsmadspenge, selvom de er betydelig mere energibisparerne, end de normale lamper. Så her kan vi altså ikke opnå noget gratisk. Vi har hentet de billige, de nemme ebler for træerne. Nu skal vi i gang med at investere for at komme videre med det. Så derfor bruger vi en del tid nu på at kigge på, hvordan man reagerer med LED, hvordan man styrer med LED, så den siger, at hver dag ikke skal ud og investere i et eller andet forkert, før man går i gang med det. Så hvis jeg lige prøver at sammenføre det her, som med hensynlig grønne energi, planteproduktion, vi kan se, at jo mere vi forsker mere kan vi skabe en anvendelse af det, og dermed spare energi, både varme og el. Det er al samme til borgerligt for et erhverv, som eksporterer meget, men det er selvfølgelig også i forhold til et samfund og et miljø i Danmark.