 Bona tarda a tothom. Benvinguts a la inauguració de l'Associació Blocs en Catalunya. Sembla que no ha arribat tothom, però començarem perquè hi ha un acte a l'acet i per tant no ens podem endarrerir massa amb l'inici. Doncs agraï que hagueu vingut avui en aquesta inauguració, agraï també a la Universitat Pumpeu Fabra per l'acolliment de l'acte en aquesta sala, el Campus del Poble Nou, i agraï també la Cooperativa de Falcet-Marsà, que ens han ofert uns productes per després poder celebrar la inauguració d'aquesta associació. En concret t'estarem un bit que diu Òtim. Gràcies també. Un recordatori, perquè com que som bastanta gent i no està de més dir-ho, les sorties d'emergència, en cas que passés alguna cosa, per allà mateix ho aneu entrat i el punt de trobada seria la sala i la sala. La pla Segur Temberg també per ho aneu entrat, en cas que haguéssim de evacuar la sala. Teniu el Twitter, aquí es veu més gran, teniu les adreces de Twitter, tant de l'Associació com del Departament, de Tecnologies de la Informació, de la Pumpeu, i el hashtag de l'ACTA, i també teniu l'adreça wifi i el password, perquè us pugueu connectar i pugueu fer molts tweets a partir d'ara, d'acord? Doncs per Òtim només abans de donar pas el piscarrector de recerca, l'Enric Villaudí, que ens obrirà l'ACTA, només afegir una cosa més, que és un pronunciament que fem des de la presidència de l'Associació Blocs en Catalunya per condemnar la falta de democràcia que aquests dies està viscant en Catalunya. I diu així. La presidència de l'Associació Blocs en Catalunya es pronuncien al rebuig de l'empresonament dels representants del govern legítim de la Generalitat de Catalunya a través de les organitzacions socials ANC i òmnium Cultural, pels qui se'n demanen l'alliberament immediat. Expresent també la nostra més sincera solidaritat i suport als empresonats, les seves famílies i amics. Manifestem el desig per la recuperació de la sobirania política i econòmica de la Generalitat de Catalunya i de la resta d'institucions intervingudes, a raó de l'aplicació de l'anomenat Article 155. Finalment, i ara més que mai, a través de l'Associació Blocs en Catalunya, ens refermem al nostre compromís amb la societat catalana pel desenvolupament i la promoció d'aquesta tecnologia, reconeixent el seu potencial per donar poder a la ciutadania i valorant-ne la seva capacitat de respecte pels drets humans, llibertats imidibles i valors democràtics. Doncs ara sí, gràcies. Enric, sisplau. Bona tarda a tothom. Benvinguts a la Universitat Pompeu-Fabra i al Campos de Poblenou i al L'Etic. Benvinguts en nom del rector i de l'equip de govern de la Universitat. Espero que tinguiu una jornada ben profitosa. És fantàstic poder obrir un acte com aquest on hi ha col·laboració entre l'universitat i la societat civil, el teixit civil, l'Associació Blocs en Catalunya. He de confessar que, a rand d'aquesta invitació, és quan he sabut que era la tecnologia a Blocs, fins que fa 3 dies no en tenia ni idea, però ara sé que fins i tot té connexions en unes monedes de pedrenormes que es feien a la illa de Yap. No, no té cap connexió, però el vídeo que em va passar la lluvisa molt amablement perquè em informés a fer servir aquesta analogia com a sistema monetari que no es basava en res que poguessis posar-te a la butxaca, unes pedres molt grosses i que bàsicament era la reputació que vivia col·lectivament a la illa de qui eren les pedres i qui les tenia des de fer generacions i res més. Res, espero que això sigui molt profitós. Disfruteu del vi, jo soc de Reus, he estat diverses vegades a la cooperativa, ho recomano la visita teatralitzada que fan, molt divertida, si mai aneu per aquelles contrades, i res més, em quedaré a una estona aprendre una miqueta més d'aquesta tecnologia, d'aquesta soc de Reus, d'aquesta tecnologia que vosaltres hi esteu treballant. Doncs res, endavant, i que sigui tot molt profitós. Doncs, en l'acte oficialment inaugurat o encetat, de Manuel Miquel Oliver, que és doctor en telecomunicacions per l'OPC i diplomat en administració d'empreses de la WOC, catedràtic d'enginyeria de telecomunicacions de la Pompeu, on també és director d'apartament, ha sigut vicearrector de qualitat i estrategia institucional i és director del grup de recerca nets i de la càtedra telefònica en innovació social. El Miquel ens ha d'explicar una mica més bé què és aquesta tecnologia del blockchain, de forma divulgativa i instructiva, perquè tots apiguem millor com entendre, com interpretar-la. Doncs Miquel, sisplau. Bona tarda a tots, gràcies Lluísa per la presentació, gràcies Enric per la benvinguda inicial. Per mi ha estat un repte, intentant 20 minuts sintetitzar que és blockchain. Quan et convida a fer una xerrada, acostumes a donar un títol, després quan tu vas preparant veus que el títol no coincideix. Això és bastant habitual. Per tant, el títol inicial, oficial, el blockchain és el nou internet de tots, breu lliçota, no elògica, si em permeteu. Jo diria que el blockchain està canviant internet per a tots. No és un joc de paraules, sinó que m'he plantejat fer una reflexió sobre el concepte en cí de blockchain, com comença tot, d'on prove tot, i a través d'exemples, de manera una mica lúdica, intentar veure que realment està canviant internet. Per tant, aquesta és la meva proposta de lliçó. Tots haureu vist aquest dibuix de New York, que era el de 1990, allà on els principis d'internet, allà on tenim un gos, i diuen que d'internet no vol dir que no us hi haurà doc. Plantejaràs, des del principi d'internet, un dels grans reptes que té internet, que són temes de seguretat, o temes d'autenticació, temes de confiança, en definitiva. En aquest sentit, en contacte amb col·legues meus, que han desenvolupat recerca relacionada al concepte de confiança internet, jo veia realment un repte, realment difícil poder portar elements de confiança internet, que convertissin una xarxa molt potent, a una xarxa on es poguessin realment desenvolupar negocis de manera absolutament seriosa. En canvi, la irrupció de blockchain, i veig clarament una plataforma de tecnologia que pot dotar a internet d'aquest mecanisme automàtic de confiança que permeti anar molt més allà com volem avui mateix. La setmana passada escultava per la ràdio una altra notícia, deia això, la meitat de les notícies que circulin el 2022 seran falses. Encara em feia pensar més, un altre oportunitat de millora sobre el que comentava abans, el que endiem la veracitat, la verificabilitat. Allà on tenim experts, per exemple, que s'adverteixen que l'Ògeta d'informació i els problemes per rebatre-la, o, per exemple, intel·ligència artificial. Abans, amb intel·ligència artificial, que ens haurien d'ajudar a esbrinar quines d'aquestes notícies són certes, i quan el que fan, diguéssim, de vegades, és precisament ajudar a crear, diguéssim, precisament, notícies falses. Ens trobem en grups de recerca que el que fan és desenvolupar, per exemple, les notícies humanes, de manera artificial, de manera sintètica i inexistent, de manera que poden ajudar a enriquir i a posar cara fins i tot a aquestes notícies fraudulentes. Per tant, en aquest context d'internet insegura, internet no verificable, internet allà on es fa difícil pensar en fer-hi negocis, crec que blockchain és una tecnologia molt benvinguda i que ens pot ajudar a posar allum. Quan comença tot? Això és difícil de vegades ubicar-ho temporalment. L'enric parlava de les pedres de fa anys, no? Des del punt de vista científic de la recerca, jo crec que, diguéssim, apareix un primer paper, que és el paper de l'any... Apareix un paper en congrés a l'Inauranta, que és el del Journal of Cryptology de l'Inauranta I, d'Estuar Haver, que el que fa precisament és un de vens important, és poder marcar temporalment documents digitals. És a dir, el fet de poder posar una marca temporal immutable en documents digitals, permet generar un registre, un registre confiable, un registre cryptogràficament segur d'aquest document digital, i, per tant, jo crec que representa una primera fita, una primera passa en el que és, els elements sustencials d'un blockchain. En aquest paper encara no es parlava de blockchain, sinó que es parlava de cadena de registres, cadena de transaccions. Per tant, per mi és una feina important. L'Inauranta II, d'Estuar Haver, el que fa és patent les unites, aquest procediment per estampar o per marcar temporalment documents digitals. És un paper que no té un superimpacte des del punt de vista de cites, però Déu n'hi do, donat que és, troba uns anys després, com tots sabem, a l'any 2008-2009, el misterió se s'atoxi en Nakamoto, amb la seva publicació del papers sobre Bitcoin, un paper en el qual planteja un sistema electrònic distribuït, piertopir de pagaments. Llavors utilitza la marca temporal de Haver i resold també el problema del doble espènding, és a dir, el que no poder pagar dues vegades amb el mateix billet. Per tant, resold dos reptes importants, llença la seva criptomoneda, i a partir d'aquí, la resta de la història, crec que més o menys la coneixem. Des del punt de vista científic també és un paper, però jo crec que el que és brutal és la prova de test, és a dir, el fet de tenir una... això és una cotització de fa pocs minuts, quan preparar la presentació aquesta tarda he volgut refrescar allà, ens trobem l'any 2017 amb una pujada exponencial de la cotització del Bitcoin. Que bé, dir això, que a Blockchain és una plataforma tecnològica absolutament robusta per poder plantejar coses tan serioses com és donar suport a una criptomoneda utilitzada, diguéssim, per transaccions a nivell global. En aquest sentit, jo crec que és una prova que ens fa ser optimistes de cara a resoldre alguns dels problemes que plantejava al principi, que són aquests problemes de confiança, de seguretat, de verificabilitat de la informació internet. Si mirem una mica quines són les tecnologies emergents, segons el hype cycle de Garner, ens trobem en què Blockchain, efectivament, ja apareix. On apareix des de no fa molt, ha superat, diguéssim, la primera etapa de com a disparador, com a trigger d'innovació, i apareix ja, diguéssim, en la franja intermitge, el tenim allà d'alta indicat, allà on apareix, diguéssim, generar grans expectatives. Grans expectatives pel que fa, diguéssim, com a tecnologia emergent. Apareix no molt lluny de machine learning, i bé, machine learning és una tecnologia que s'espera en resultats, diguéssim, a curtermini entre dos i cinc anys. Apareix, diguéssim, per sobre d'Internet of Things. Apareix, diguéssim, a properes, masrobots, i, per tant, apareix, ja, com una de les 6 pateformes tecnològiques de Garner que realment marcaran el futur d'internet. Però, com sabem, els científics han de fer un cas relatiu a Garner, ha donat que de vegades l'encerta, però moltes vegades també s'equivoca, en aquest sentit, simplement posar-ho en contra dit, simplement remarcar que ja apareix, diguéssim, els informes habituals de Garner. Però què és Blockchain? Anem a la Wikipedia, que és el que fem habitualment, que és un altre, diguéssim, font de coneixement col·laboratiu, i allà on podem veure Blockchain com una cadena de blogs d'un llistat de registres, registres que poden ser transaccions, potser qualsevol tipus d'informació, a més endavant donaré exemples concrets, no tenden perquè ser transaccions econòmiques, com és el cas del bitcoin, per exemple, sinó potser qualsevol tipus de transacció, document, etc. que estan agrupats en blogs, tenden agrupacions, per tant, s'agrupen de manera temporal i de manera cryptogràficament segura. Per tant, diguéssim, el que proporcionen és poder dur a terme una manera visual de representar aquest Blockchain, en part de moltes vegades, és com un llibre de comptes, un llibre de comptabilitat, allà on apareixen els diferents registres o punts comptables, que són sequencials, segueixen una sequència temporal, una cronologia temporal, representen operacions entre parells, entre dues parts, i que són perfectament verificables i permanents, i sobretot de manera distribuïda, que potser és la part més nova. Per tant, tenir una definició de Blockchain, allà on el que planteja, des del punt de vista tecnològic, és poder dur a terme operacions de verificabilitat a baix cost. És a dir, amb un preu molt econòmic, poder verificar que aquestes operacions que s'han dut a terme són correctes, no són prudolentes. I també és una altra de les característiques que després explicaré, una mica més de detall, és el fet de poder incloure, integrar incentius, el model de negoci en la propi Blockchain, que jo crec que això és la més nova dos. Hem vist internet, multitud d'aplicacions, multitud d'innovacions, que pel fet de no tenir un model de negoci pensat, han acabat caient o han acabat, diguéssim, fracassant sense tenir èxit. Part de la gràcia del Blockchain o part de l'èxit que pot arribar a tenir Blockchain, és que aquest model de negoci està integrat. És a dir, els incentius formen part, diguéssim, de la sostenibilitat de la pròpia xarxa. Per tant, aquest seria, de manera, diguéssim, ràpida, quina és una primera definició de Blockchain. Des del punt de vista més gràfic, ho heu vist tots probablement, del que consisteix exactament la Blockchain. Blockchain, com sabeu, literalment és una cadena de blocks. Grupa de transaccions, registres, operacions, poden ser transaccions, com deia, abans econòmiques, però poden ser també registres mèdics, poden ser el nostre historial mèdic, per exemple. Pots ser l'historial d'un cotxe, per exemple, d'un producte, poden ser interaccions que fem amb informació digital, poden ser consum de productes digitals, per exemple. Pots ser qualsevol tipus d'informació que el que fem bàsicament és ho anem agrupant, ho anem, diguéssim, protegint de manera criptogràfica, ho anem enllaçant un bloc amb el següent, de manera que podem anar establint aquesta marca temporal, una marca, diguéssim, immutable, criptogràficament segura, i podem, en qualsevol moment, verificar i auditar, diguéssim, la transhabilitat d'aquestes operacions. Això es fa, diguéssim, es fa de manera automàtica, es fa de manera consorciada a través dels diferents partners, dels diferents peers que estan a la xarxa, de manera que la gent que genera les pròpies transaccions també participa en el manteniment de la cadena, el manteniment de la blockchain. A part inferior de la figura tenim una representació d'aquests blocs, ja més compacte, on hi ha sempre un bloc inicial, el bloc seminal, la genèsia, diguéssim, de la blockchain, independentment de quin sigui el seu propòrit, i a partir d'aquí es van concatenant blocs a mesura que es van tancar en transaccions, es van agrobar en transaccions. Cada transacció pot comportar un incentiu, un incentiu econòmic, de manera que el tancament de cada bloc comporta, diguéssim, un esforç computacional creixent, per tant, els peers que es dediquen a mantenir la xarxa, el que fan, básicamente, és guanyar reputació, guanyar, en aquest cas, diguéssim, incentius, per poder anar tancant tots aquests blocs de manera sequencial. Es poden produir disputes, es poden produir discusions, si dos peers tancen dos blocs simultàneament. Aleshores, aquí entra en mecanisme, entra en joc el mecanisme del consens, és a dir, el que fa és blockchain, bàsicament és determinar disputes en base a la majoria. Si se segueixin resolent blocs i la cadena segueix, diguéssim, en base a un dels dos blocs resols, aleshores, aquell bloc és el que quedaria aquí pintant de color propura i, per tant, que diguéssim, amb desús. De manera que la blockchain va, ella mateixa evolucionant, a mesura que l'esforç comunitari, l'esforç comunitari, va resolent tot aquest tipus de blocs. Crec que, diguéssim, quin és el que resol exactament el blockchain, de manera més compacta. Jo diria que és una solució distribuïda, que combina mètodes criptogràfics segurs amb un model de negoci integrat i que real conflit és per consens, segons he comentat abans. Anem a analitzar-ho una mica més. Primer de tot, estableix un entorn de confiança. A internet estem acostumats que la confiança es basi moltes vegades en la reputació. Per tant, a l'hora d'establir negocis amb alguna companyia, de fitxar algun treballador, a l'hora de prendre alguna decisió, moltes vegades, el que fem és anem a la xarxa, busquem mecanismes colaterals que ens permetin dotar de confiança la decisió que anem a prendre. És una confiança passada en reputació, en reputació, en informació que existeixen, en xarxes socials, en informació que existeixi a internet. El que ens permet el blockchain és fer una verificació de baix cost, de manera automàtica. Baixant el cost de la verificació, incrementes i complementes tot aquest model de reputació que hem construït a partir d'internet. Per tant, jo crec que és una de les solucions d'un dels punts forts. Model de negoci que ha comandat abans hi ha uns incentius naturals. El mateix fet de la sostenibilitat de la blockchain, de la cadena de blocs aporta incentius per poder mantenir aquesta xarxa. Són incentius que es poden pagar a través d'una criptomoneda fomentant també l'ús de la pròpia xarxa i, en definitiva, el model de negoci integrat jo crec que ens treu un problema als tenòlegs donat que la sostenibilitat està garantida. És auditable, és transparent, especialment en públic, de manera que es pot reproduir, es pot buscar, es pot identificar quin ha estat la història d'una sèrie de transaccions de manera automàtica. Per tant, això dona un poder legal, dona possibilitat de fer aplicacions en el marc legal. I, finalment, és entreparell. No necessita cap ensentral gestor. El mecanisme de consens que ha comentat abans és un mecanisme que el que fa és, precisament, dotar d'un mecanisme absolutament distribuït i que, per tant, el consens és el que guanya. De fet, en el subjacent del blockchain, el que hi ha és teoria de jocs. En la teoria de jocs, el que fan és establir-se els equilibres de naix, allà on mentir i surcar, i, per tant, col·laborar és el millor des del punt de vista el benefici que un pot treure d'aquestes xarxes. Per tant, el fet que l'esforç que et requereix intentar comprometre la blockchain és molt elevat. Te requereix enfrontar-te el 50% de la gent que està mantenint la xarxa, el qual és elevadíssim, és quasi impensable. Per tant, el que fa és plantejar, fa implantejable el fet que vulguis comprometre, el més intel·ligent és col·laborar per intentar participar d'aquests incentius que la mateixa xarxa està generant a cada moment. Jo crec que és un dels punts que fegeixen encara més confiabilitat en la blockchain. Vist aquests punts sobre blockchain, jo crec que és clar veure alguns exemples d'ús. Per tant, són alguns projectes, algunes idees que hi ha a la xarxa i jo crec que ens poden ajudar a entendre quin és l'abast d'aquest blockchain molt més allà del bitcoin. Si parlem de diners, jo crec que després en parlarem, que hi ha una sensació muntada del tema del micropagamens, les plataformes de micropagamens jo crec que estan, diguéssim, ara mateix, molt de moda, i què ofereix blockchain? Blockchain el que ofereix és una plataforma allà on el cost de la transicció és escalable. Per tant, si micropagamens, el problema és la comissió del micropagament, si tens un cost de la transicció escalable pot realment dissenyar o ajustar el mecanisme que surti a compte per tothom. D'aquí que, per exemple, hi ha aquesta Satochipei que és una proposta específica basada en blockchain i que el que fa és, pensa, diguéssim, que les transaccions, els registres són bàsicament pagaments de molt poca quantia, no? A nivell global, el que són transferències bancàries, Swift, RIPa el que fa és proposa utilitzar mecanismes de blockchain entre entitats bancàries de països diferents. Això el que permet oferir una alternativa a les costoses transaccions fetes de manera centralitzada a nivell global i, per tant, permet utilitzar blockchain el que seria el port major, el que seria transaccions interbancàries, sense que els clients, els bancs, hagin d'entendre exactament què és el que s'està fent. Jo crec que, diguéssim, és un exemple de canvi de paradigma. Amb el que són transaccions de transferències de líquid, de diner a nivell global, Western Union és una de les companyies leaders en aquest àmbit. Des del punt de vista de l'ús del blockchain està plantejant l'ús del blockchain bàsicament per poder agilitar i per poder abaratir les comissions que apliquen els seus clients per poder bàsicament facilitar el que seria transferir volumes de diners de punta a punta del món de manera molt ràpida. Des del punt de vista d'innovació jo crec que és un tema clau el fet de tenir una plataforma tecnològica en un software provat, en un software contrastat a través del bitcoin i que ens permet, per tant, desenvolupar, adaptar blockchains de propòsit general ens permet tenir una plataforma altament innovadora allà on desenvolupadors que no hagin de passar per el que són els protocols o el que són els filtres les corbes de prenentatge habituals en algun tipus de sector que podria ser, per exemple, el sector financer poden desenvolupar petites aplicacions que, basades en blockchains de caràcter global que pot ser bitcoin poden fer desenvolupaments en poques setmanes tenir en poques setmanes un primer prototipus una primera prova de concepte del que es vulgui dur a terme en algun tipus d'aquests entorns. Per tant, jo crec que, des del punt de vista tecnològic, baixa les barreres de prenentatge i permet, en poc temps de desenvolupament tenir la prova de concepte que ens permeti dir si blockchain o aquella implementació del blockchain ens pot ser útil a la cara al nostre negoci. Altres aplicacions del món de la música el món de la música digital ens trobem en una sector que s'ha transformat de fet, està encara en perió de transformació absolut tenim que a la gran crisi del sector musical de la gestió dels drets és brutal Spotify has de vingut un dels líderes a internet una de les plataformes de distribució de continguts musicals líderes internet de contraversi amb els autors i allà on fa poc de fet fa pocs mesos ha comprat una companyia a Medietchain que li ajudarà a gestionar a tots aquests drets Bàsicament el que fa Medietchain és en el procés creatiu d'una peça musical hi ha implicats entre 3 i un centenar de creatius depèn de la complexitat de la peça la gran pregunta és com distribueixes els beneficis que genera la venta, la comercialització d'aquella peça musical entre tot aquest grup de gent Medietchain el que fa és gestionar crear a través d'una plataforma de blockchain crear organitzar la participació de cadascun d'aquests creatius en cada peça musical de manera que pugui fer després arribar en aquest cas Spotify els beneficis que generi la venta d'aquell contingut els seus creators jo diria un pas més enllà, jo crec que en la distribució de continguts musicals, el difícil és auditar s'apigueu una cançó exactament quanta gent la ha reproduït de Spotify això és perfectament amb aquests amables de la punta de vista tecnològic a través d'una blockchain i per tant que un grup d'autors vulgui auditar quanta gent realment la seva peça per poder veure si ha estat remunerada de combatiment seria una altra aplicabilitat que jo crec que ajudarà a canviar el mercat de distribució de continguts digitals no només musicals algun altre exemple que tenim aquí és el Registres Mèdics un tema absolutament delicat un tema que requereix encara funcionem amb tecnologies al segle XX allà on és complicat poder tenir tot el que són tota l'informació a la història de la mèdica d'una persona per molts motius motius de privacitat motius de... i aquí, diguéssim, Google és qui està apostant de manera clara amb tecnologies deepmind i aplicades a l'entorn de salut penso que és una aposta allà on blockchain també pot ajudar a organitzar o a revolucionar un sector com és el sector el sector salut VIM VIM també és Building Information Modelling és tota la documentació generada al voltant del sector de la construcció del sector de gestió dels edificis no només la documentació tècnica necessària per construir l'edifici els seus materials, l'equipament el manteniment les taxes tot el volum d'informació que es genera al voltant d'un projecte de construcció és elevadíssim i aquí també s'està plantejant l'ús de blockchain per poder gestionar tot aquest tipus d'informació de fet, és un dels projectes que la Lluisa està treballant aquí mateix a la universitat i per tant crec que és un entorn on la gestió documental és realment enorme i aquí s'hi pot posar bastant allum, no? Aquí tenim un altre exemple del segle, jo crec que ja fa un parell de segles és el registre de la propietat justament m'estic comprant un pis d'aquests dies i estic revivint amb documents d'antics, alguns manuscrits encara estic replantejant en quin segle estic vivint i tenim el registre, què és el registre de la propietat? Bàsicament és un registre com el seu propi nom indica allà on tens acumular d'informació de mòbles d'un cert entorn i per tant jo crec que és l'exemple gràfic més clar d'una blockchain perquè no podíem tenir això en digital verificable i a un cost realment molt més baix allà on la figura de la registrador quedaria absolutament distribuïda i per tant ens permetria molta més agilitat molta més flexibilitat a l'hora de gestionar tot aquest tipus d'informació que és essencial és d'una confiança absoluta però de manera més eficient i més moderna o altres entorns com és el sector alimentari la traçabilitat poder fer el seguiment d'aquell cas d'aliments, de carn com és el cas de la figura bàsicament per evitar temes de frau haver-hi un frau a l'any 2013 presunta carn de Badella era venuda com a carn de Badella realment era carn de cavall i aleshores això va generar tot un escàndol allà on en mecanismes de traçabilitat confiables basats per exemple en blockchain ens hauria pogut estalviar no només per evitar frau, sinó jo voldria ser positiu, voldria pensar en poder garantir la qualitat d'un aliment a través d'un mecanisme que pugui registrar tota la seva traçabilitat durant jo crec que pot afegir un sigill de qualitat i pot ajudar si m'entendre millor que és el que estem comercialitzant que és el que estem menjant i si hi ha alguna responsabilitat algun problema de salut pública podria ràpidament anar a verificar on s'ha trencat on hi ha hagut algun problema jo crec que és un sector dels més dinàmics i que realment requereixen algun tipus de solució l'últim exemple que us presento és el dels cotxes de segona mà potser Estats Units està més desenvolupat Alemanya també, el mercat de cotxes de segona mà quin és el problema que ens trobem quan vas a comprar un cotxe de segona mà la primera que mires és quants quilòmetres té els quilòmetres que té un cotxe de segona mà és el que determina l'estat del cotxe i el preu i aquí ens trobem amb que hi ha molt frau i l'adultarà al compte quilòmetres d'un cotxe és fàcil manipular-lo i per tant en aquest sentit hi ha catalogues un frau que només Alemanya és a l'ordre de 6 milions d'euros anuals i per tant val la pena dedicar-hi un esforç aquí l'empresa Bosch, per exemple que és un dels grans actors de la indústria automovilística el que planteja és crear precisament una blockchain a la qual els cotxes hi vagin gravant el seu registre de quilòmetres al llarg de la seva vida útil de manera que quan aquest cotxe passi el mercat de segona mà en qualsevol moment es pugui obrificar quins són els quilòmetres que realment ha fet i quan els ha fet i com els ha fet i això pugui donar per tant una certa credibilitat, una certa certesa a quina és l'estat d'aquell cotxe i per tant fixar de manera més justa i no fraudulent a quina és el seu preu però podem veure també altres altres entorns aplicació al mateix món del cotxe com és tota la gestió documental del procés de fabricació de la cotxe o lo que seria tota la part associada al manteniment a les revisions periódiques de la cotxe de manera que això dona una certa garantia a un mercat que sempre ha estat denotat com un mercat una mica complicat de fet molta gent prefereix no comprar cotxes de segona mà perquè no sap exactament què és el que està comprant doncs seria l'últim exemple que us proposo he intentat agafar pins allades de diferents àmbits de diferents colors per reflexionar no sobre el futur de blockchain sinó que el blockchain està impactant i canviant el nostre entorn per acabar simplement voldria fer una mica de publicitat tenim un article publicat que no està presentat encara el presentarem a final de mes a Nanjing, a la Xina que precisament parla de la revolució de les estandes parla de com el blockchain està impactant en diferents sectors fem una compartida evolutiva en relació al que és internet i blockchain i per tant us convido a que el llegiu si us interessa us l'enviarem una reflexió també més profunda sobre el que és el blockchain no sé si he complert amb el temps amb les respectatives que hi havia però fins aquí la meva intervenció no m'agrada no massa tu ets tomanes gràcies gràcies Miquel per la presentació molt clarificadora crec jo de la tecnologia hem vist que hi ha tots uns inerents econòmics, un sistema d'incentius un vehicle que en diem criptomoneda que és el que manté la xarxa blockchain sigui quina sigui, hi ha 600 blockchain funcionant i per tant hi ha 600 charges i 600 criptomonedes funcionant anem a entendre una mica millor com és tot aquest món de la cripto-economia i quines possibilitats tenen el món real llavors hem convidat el Guillem López Casas Noves a l'Estero Oliveiras i l'Antonieta Fernández que ens en parlaran primer el Guillem és doctor d'economia per a l'Universitat de York és llicenciat en dret per a l'Universitat de Barcelona també catedràtic d'economia de la Pompeu Fabra fundador i director del centre d'investigació d'economia i salut el Creso PFA co-director dels Masters de Nehealth Economics & Policy a la Barcelona Graduate School of Economics de l'Executive Program a l'Universitat de Tira Berkley de l'Espanya fins al 2017 membre del Consell d'Assessor del Ministeri de Sanitat i Política Social i de la Conselleria del Salut també de les Balears i membre del Consell d'Assessor de la Reactivació Econòmica i de Creixement del Carec de la Presidència de la Generalitat de Catalunya l'Esther Oliveiras és doctora en comptabilitat competitivitat per a l'Universitat de Centre Lancashire professora agregada del Departament d'Economia i Empresa investigadora del projecte europeu Digital Pay for Growth i la Maria Antonieta que també està en el mateix projecte és doctora en dret, master en dret urbanístic llicenciada en dret professora associada a l'àrea de dret administratiu de la POMPEU i assessora jurídica també en un projecte que es diu BIMCOM a l'Ajuntament de Barcelona doncs si us plau si voleu fer la presentació Bona tarda i el president ha fet el dret que m'ha posat la Lluïsa perquè pot posar amb evidència el meu atreviment havent assetat en tot cas el que sí que podia és que com economista i després de la fe de 12 anys en el van d'Espanya el que sí m'ha servit és per posar en ordre un conjunt de informació molt metgelània un flux d'innovacions més en el món financer que per preparar aquesta curta presentació m'he obligat a ordenar i a donar-li el més comú dels sentits si és que els economistes encara poden practicar això del sentit comú estic en una situació un poc compromesa perquè tinc l'acel·lat 7 a l'altre campus o sigui que jo hauria d'estar presentat aquí escoltant i no parlant i estic fent justament el contrari que després quan parlen els que ens saben de veritat me n'hauré d'anar o sigui quedarà fatal però aprofito el temps que tinc per fer la reflexió amb eualta i a risc d'equivocar-me precisament una de les tasques bones de l'associació serà que gent com jo sigui que estic d'un tema tan complex com aquest en realitat aquí tenim sota una mateixa categoria temes que són diferents una cosa és la tecnologia dels registres de distribució l'altra són les plataformes que és una materialització d'aquestes tecnologies després tenim un numerari sobre el que aquestes plataformes treballen per la idea del bitcoin i després tenim un conjunt de monedes virtuals que van des del sol que va fer l'Ajuntament de Barcelona o el Grama o el que sigui l'últim invent d'aquesta mena de tokens, de fitxes que poden marcar les transicions a nivell local jo vull separar les quatre coses perquè de la tecnologia dels registres fins a les fitxes hi ha un món de major a menor robustesa d'entendre el tema és important sobretot perquè aquests registres distribuïts i a través de les plataformes es permeten fer coses que ara són un cost important de l'economia els costos de intermediació et situen en torno del 7 o 9% depenent del sector i venen molt marcats des de les entitats financeres fins a tot aquest món de la intermediació de notaris, registredors i sistemes de consolidació de pagaments que tenim a tots els nivells per tant, baixar els costos de transiccions portant-los a l'1 o al 2% que és el que s'està parlant podria ser un increment d'eficiència considerable per tant, males notícies pels registredors i pels notaris no ho llamentaré ara i per tant, bones notícies per fer una economia molt més eficient de les plataformes o, evidentment, el Ethereum és el que fa més gràcia perquè el que fa és donar una solució a transiccions que són normalment complexes, perquè són contingents i, de vols, que aquests contractes tinguin un mecanisme de validació que fins i tot estigui atent a la resolució que és contractes que siguin esmarfs siguin guais i que es puguin resoldre en coses complicades, com contractes que en diuen a l'economia en d'inc contingents que presenten molts problemes de racionalitat limitada i que acaben normalment en els tribunals seria també d'un gran endeujeriment i d'una millor eficiència econòmica que sigui el bitcoin la moneda, la criptomoneda que sigui la imperant i que s'ho es converteixi al sistema de pagament fiat que li tinguin tots la confiança aquí ja se m'ha va diluint la meva confiança i, evidentment, quan parlen de tokens i de fitxes la meva confiança ja és molt més molt més limitada els registres i les plataformes són molt importants perquè ara hem fet moltes coses que ara són un enrredo en el bon funcionament de l'economia de l'esqeirament d' 들어�caments a consolidacions liquidacions d'atius pensem en registres que no només són d'atius com els atenim considerats normalment d'atius finançets sinó també en atius físics mòboles i mòboles al Miguel deia fins i tot de registres mèdics tot aquí també si posaria una doble interroganta perquè això podria funcionar de centralitzada amb uns validadors centrals molt poquets, però molt perillosos, alerta-ho amb els validadors centrals, perquè és molt gulafre agafar el validador central, ja sigui per les pròpies entitats financeres que d'aquesta manera es perpetuarien o bé pels pudors polítics. Aquesta setmana, per exemple, el dia econòmics ve amb un editorial sobre el cas de Xina que està en contra dels icos i de l'aplicació d'aquestes monedes, però en qualsevol cas vol tenir-ne el poder. Per tant, molt descentralitzat, però els pocs validadors centrals, perillosos, perquè aquí hi ha un goruj de poder molt important, baixen els costos de verificar pagaments, sobretot també dels costos oculs, pensem en tot el que suposa la conversió de monedes nacionals, i tot això es pot fer amb uns terminis superbreus, superàgils, quasi, podríem dir, de manera immediata. Tot aquest canvi disruptiu, alerta però, s'està comparant amb el que va suposar internet. Jo sóc no ho tinc clar, perquè l'internet era com a més compromès. Aquí el que tenim són canvis que afecten transseccions a compromisos, que de metges seran fàcilment operacions que es devenen irreversibles, i, per tant, fa un poquet més de por, pel que suposa que són instruments molt adequats per a societats que volen ser lliures, o la responsabilitat individual és molt important. I alerta, per tant, perquè estem en un estat en què la responsabilitat individual no pesa gaire, i recordo que fins fa poc estàvem discutint, sí, mutualitzàvem tot el que havia sigut, la crisi financera que havien causat el Forum Filatèl·lic i el Segellis. Dic, alerta perquè està molt bé la idea aquesta de la plataforma, i dels compromisos, i d'eliminar intermediaris, perquè llavors vas a la responsabilitat individual, vas feis-to-feis, i no tens ningú en el que queixar-te, perquè no ho havia regular prou bé, o no ho havia mutualitzat suficientment a les conseqüències. Per tant, això no és com internet, això és més seriós, perquè feta, diríem, amb termes vulgars, el butxac, que són operacions reversibles, són semecanismes de protecció, per tant, ex-sante, no hi ha el recurs típic d'acabar amb els jutges, d'intentar, a través d'un volcàs, que ha d'escoltar que faci el cas. Les volatilitats proven ser molt importants, el que mostrava el Miquel, de variations que en poc temps passen de 1 a 7, i ja no diguem dels que van comprar bitcoins en el començament, com a moneda, la volatilitat és molt gran, i pot estar oligopolitzada, perquè tots els que fan mineria han de tenir una elevada capacitat computacional, i no tothom ho pot fer. Per tant, uns pocs aquí poden marcar el que és la volatilitat, i, òbviament, per al ciberatax. Vàrius col·legues meus, amb els que he parlat, es fien més del que és el blockchain del que no és el bitcoin, perquè així que la camisa robatoris en ciberatax no estan en el meu entendre accents. La ciberseguritat s'ha de ballar del tot el 100% si volen que una moneda sigui fiat, generica la confiança. Llavors, ràpidament, com he viscut això des del regulador. En el banc d'Espanya, ràpidament es varen crear 4 euros de treball per entendre la tecnologia dels registres distribuïts, l'utilatge de les pròpies tecnologies, i després veure com això interferia amb els serveis de pagaments i amb els serveis d'intermediació. De lo que és el meu sentit comú del tema, pensem en un món de bitcoins que voldrà dir, repeteixo una activitat sense autoritat responsable, ni de la misió ni del registre. De la misió vol dir que tot el risc de crèdit i de liquiditat passa a estar amb mans dels usuaris. No hi ha manipulació possible aquí. Risc de crèdit i liquiditat amb mans dels usuaris. Un element més que recordo va la línia de màxima responsabilitat individual en aquest cas empresarial. El que no hi hagi registre vol dir que no tindrà constància de l'elicitut d'aquestes transseccions. Ja sigui en termes d'opacitat fiscal, d'activitats il·lícites, de balanqueig, de diners. De tot el mener d'això no en poden fer un gran massa perquè, malgrat que hi hagi registres, en aquests moments la cosa va plena. En el cas del banc central europeu i a l'autoritat bancària europea, la seva anàlisi del bitcoin és la quantitat de llacunes que hi veu al banc central europeu per fer-se una moneda d'aquestes característiques. És molt contundent. Va sentar a l'europèu i diu que només en té una de moneda. I que sobre aquesta moneda valoperant, sobre cap altre, per tant ni rons econòmiques ni operatives ni legals, farien acceptable el bitcoin. En altres coses, perquè si se té el bitcoin i tal com està formulat tota la seva mineria, desapareixen els marges d'actuació de la política monetària. Que és una cosa desitjada. Desitjada per molts que el van sentar a l'europèu o que l'autoritat monetària en general no tingui els marges que està catingut fins al moment de fer el que vol amb el valor del diner. Per tant, posar el pinyo fix en el que ha de ser l'evolució de l'oferta monetària és una cosa que no agrada en el que fa política monetària, perquè pensa que l'ha de continuar a fer tot i que teòricament no n'hauria de fer i els compromisos haurien de ser creïbles. Com perquè el que faci l'autoritat monetària no afecti els marcats. Això ho intenten afiar a través d'aquestes declaracions, aquestes frases de fer-hi tot el que calgui, o fins i tot aquests compromisos com la regla de Taylor amb macroeconomia per pautar el comportament i que no s'entengui per part del mercat que és un comportament oportunista que el que fa erosionar el valor del diner. Per tant, en aquestes operatives l'autoritat bancària europea i el banc de l'europèu mostra la teva reticència. Una de nova, que és la degeneració de recursos per a les empreses. El que està ara de moda és l'inici de la Coins Offering, que és la manera que les empreses que vulguin generar recursos puguin rebre com a moneda, com si fos una mena de generació espontània de recursos fora del món de les accions i de les obligacions i d'altres actius financers per fer possible noves iniciatives. Òbviament, això és bo, perquè canalitza la innovació, que hi ha altres coses que són diferents. El que vinc ara era la Pàbrica Offering, que és sortir en el mercat de capitals a buscar qui arriscava el diners. Això ho pots fer d'una manera molt més amable a través dels icos. Però, fet directament des del bitcoin, desapareix aquella nomenclatura legal que tenia salvaguardes diferents, segon se tractava d'una obligació d'una acció o d'instruments financers intermetjos. Acabo, diguint el que ha dit el començament, alerta amb la tentació d'apropiar-se de la poca centralització que tenen aquestes cadenes. L'alerta, perquè el que ho aconsegueixi no tan sols pot manipular, sinó que pot portar el que és l'objectiu, el que és la realitat fora del que és l'objectiu inicial. I això tant de fet pot afectar pudes polítics en alguns països com les propies entitats bancàries, que d'aquesta manera es vulguin perpetuar. Alerteu també dels costos mediambientals. Una cosa que sé que va registrar quan m'hi van explicar com funcionaven aquestes mineries, és que el cos computacional ja ha anac en moments que genera el bitcoin equival a tot el que produeix una central nuclear en tot un any. Per tant, alerta que això té el cos de computació, té un aspecte que no podem ignorar. I si de totes aquestes qüestions que he aixecat i tots els riscos que alguns m'han fet veure, l'associació a través del seu treball i de la seva capacitat divulgativa han demostrat que no m'heu d'equivocar o que estava simplement desencertat, haurà de ser prova del valor afegit d'aquesta associació per tant llarga vida a l'associació. Moltes gràcies. Molt bé. Em diuen que he de ser molt breu i per tant fantàstic. Per què he de confessar el meu poc coneixement de bitcoin? Per tant, segur que ficaré a la pota. Però bé, jo volia parlar una mica de les monedes complementàries i les monedes socials que actualment hi ha un boom, tant la Marien i jo i d'altres persones aquí vam estar treballant en la implementació d'una moneda complementària. Aleshores volia donar una perspectiva una mica històrica del tema del diner. Ara mateix estem en una monocultura, tot i bitcoin i totes les monedes complementàries, el que predomina és que cada país té una única moneda, que és la legal, i que està centralitzat. Llavors algú s'ocupa de fer una política monetària i d'estabilitzar diferents criteris per expandir l'economia o el que convingui. Però tot i així, tot i haver aquest regulador, segons el Fons Monetari Internacional, durant els 45 anys, els últims 45 anys, hi ha hagut 176 creixos bancaris, 205 creixos monetaris i 72 crisis del teu tècord extern. O sigui que tenim aquesta manera de funcionar, però potser tampoc està funcionant tan bé si cada vegada estem tenint aquestes crisis. Llavors hi ha un paràgraf de l'inventor de Blockchain que m'agradaria llegir-lo, és en anglès, de route problem with conventional currency is all the trust that requires to make it work. The central bank must be trusted not to debase the currency, but the history of fiat currencies is full of bridges of that trust. Llavors ja fa molts anys que sabies que aquesta moneda nacional potser no arriba a tot, i vull posar per exemple una que hi va haver a Òstria, als anys 30, a l'any 32, en una gran depressió, en un entorn de crisi econòmic en què el diner no circulava, l'alcalde d'aquest petit poble va metre uns shillings, unes monedes, que perdien valor cada mes si no es gastaven. Llavors en aquest petit poble la turba va baixar gràcies a la introducció d'aquesta moneda, es van fer algunes infraestructures, per tant, va tenir un objectiu. Què va passar que el cap d'un any el banc d'Òstria va decidir intervenir i va eliminar aquesta moneda? Precisament per als motius que donava el Guillem que un govern ha de voler controlar la seva política monetària. Hi ha molts més exemples d'això en què no entraré, però, per exemple, Òstria té una altra moneda que es demostra anticèclica, quan l'economia va bé les empreses no l'utilitzen i quan l'economia va malament les comencen a utilitzar per donar-se crèdit entre elles. I sempre que hi ha hagut crisis, apareixen alternatives al pagament. Argentina durant el Corralito també van sorgir monedes, a Grècia han sorgit monedes i actualment en el món hi ha 5.000 monedes complementàries i alternatives. Per arribar a llocs on la societat, objectius, que la moneda convencional potser no pot arribar. Aleshores, la pregunta que jo em faig és, aquestes monedes, quan es creen, normalment tenen un objectiu social en ment, pot ser algo de tipus medi ambiental, pot ser incentivar l'economia d'un poble o d'un país, llavors l'escriptor de monedes, no sé fins a quin punt, poden exercir aquesta funció que estan exercint les monedes complementàries. Entenc que Bitcoin és una moneda que escapa, que no depèn del govern central, que la intenta escapar. La pregunta que llanço, perquè realment no ho sé si existeix, és si una moneda d'aquest tipus pot servir com a moneda complementària per aquelles regions o aquelles utilitats en què una moneda nacional no serveix. Hola, bona tarda a tots. Jo també intentaré ser molt breu. El meu paper aquí és... Jo no soc economista, sóc jurista, especialista en dret públic. I el que, precisament en la línia de la que parlava Araster, el que s'han plantejat, i en un moment de crisi econòmica, des de la pròpia Unió Europea, i aquí hi ha possiblement una doble lògica, la pròpia Unió Europea està incentivant molts i molts milions en projectes d'innovació social que planteja la possibilitat, entre altres instruments de utilització de criptomonedes, per fer les coses de diferent manera. En el marc d'aquestes orientacions, es troba el propi Parlament Europeu, que els seus serveis d'estudi, en el mes de febrer del 2016, presenta un informe o un estudi on planteja precisament com bloc change pot canviar les nostres vides. I aquest document del Parlament, que va en línia, en totes les línies de subvencions que està obrint la Unió Europea en projectes com Urban Innovative Action, que són línies de molts milions d'euros en què la Unió Europea vol que les administracions públiques testegin les possibilitats d'utilitzar aquestes monedes com instrument de les seves polítiques públiques. Crec que s'entén molt bé i, per tant, la idea no és substituir, sinó que oferir arribar a solí objectius que, com plantejava l'ester, almenys a l'euro o les nostres monedes no les tenen solini. Per tant, és cobrir un espai, no substituir, sinó cobrir un espai a realitats alternatives. Precisament el marc de la crisi va ser, precisament, per exemple, el projecte que, com a investigadora principal, estava l'ester i que ens van unir el Departament de Dret, que era el projecte de Digipay for Growth, i que es plantejava, precisament, que neix per la necessitat de crèdit. Hi ha quatre països diferents a Itàlia, a la IA de Sardènia, a Bristol, a Barcelona, al final només a Santa Coloma, però a l'àrea metropolitana de Barcelona es planteja la possibilitat d'utilitzar una tecnologia que neix, no neix com a blockchain, però que, en el cas, per exemple, de Santa Coloma, en el projecte de Barcelona evolucionarà cap a l'utilització del blockchain, per utilitzar la possibilitat que les administracions públiques canalitzin les seves despeses a través d'utilitzar aquestes criptomonedes, que garantitzen, entre altres coses, per exemple, per posar exemples concrets, que si un ajuntament tota la seva línia de subvencions no pot condicionar que et dona una ajuda, i en la segona excepció aquesta ajuda se'n va a Barcelona i no queda en el seu propi comerç local. És una manera de condicionar pagaments, que això, la lli de subvencions, és absolutament legal, el que succedeix és que el que fem és crear circuits, perquè aquests circuits dels diners són les estadístiques de fet en el projecte que encapçal a l'Ajuntament de Barcelona i que ha rebut el suport de l'Unió Europea és per lluitar contra la progressa. Per què? Perquè si comparem als estudis dels barris de Barcelona veiem que amb el pitjor període de la crisi hi ha circuits econòmics que fan que les rentes creixin en determinats barris, però no de creixin. I el que intenta l'Ajuntament de Barcelona és a través d'aquesta possibilitat de condicionar pagaments que aquests circuits de reutilització de la moneda funcionin com a mecanisme de lluita contra la lluita contra la progressa com pot ser la política medi ambiental que entra en contradicció, és veritat, amb a l'ús, però per exemple tot el tema que parlàvem ara i que posava el professor Viquel sobre el tema de la certificació en els edificis. Les nostres legislacions ja parlen de certificats d'estalviament, d'estalvi, dels empreses comercialitzadores. Ara es paga un fons que s'inverteix. Hi ha la possibilitat de crear certificats que seran negociables. Doncs bé, la tecnologia Block Change pot generar, pot ajudar a garantir que efectivament aquelles mesures d'estalvi en els edificis que ara és un catàleg que fa el ministeri i que veurem i com s'acredita, doncs a un cos molt baix tenim precisament aquesta possibilitat que les polítiques públiques d'estalviament, d'estalvi, perdó, amb temes energètics, per exemple, tinguem totes a un cos molt baix a activitat. Parlàvem del blanqueig de Daniel. És a dir, cada vegada més les polítiques públiques, el que estan fent és generar obligacions informacionals als subjectes privats. La llei de blanqueig de diners, l'explicada molt breument, és que els agents que on es situa la possibilitat d'aquells diners il·legals entri en el sistema legal, es genera una obligació de recollir informació, etcètera, perquè en realitat facin tota l'activitat d'instrucció perquè quan hi ha d'esperti un alarme, el setblac del banc d'Espanya, tingui tota aquesta documentació que els lliurem. El bloc change amb totes aquestes polítiques d'informacionals, de software, pot ser un instrument molt útil per les polítiques públiques. Simplement són algunes idees curtes i explicades, breument, per veure que aquest instrument no només pel registrador que ja han creat aquesta reut, hi ha una red on estan els principals bancs, estan els registres, els registradors, els notaris, i s'està creant, si no que en paral·lel, també les polítiques públiques utilitzen aquesta eina per fer polítiques públiques per objectius d'interès general. Doncs anem a l'última part i hem d'anar molt i molt de pressa perquè hem de deixar la sala a la set, que ja no sé on acta o no sé què s'hi ha de fer. Doncs explicarem ara, ràpidament, què és l'associació com s'organitza grups de treball i missió. I per la qual cosa demano, sisplau, als companys, que vingueu aquí davant, sí, no hi ha prou descadires, però potser drets, aquí junts. La missió s'explica molt ràpidament. L'associació vol apropar la tecnologia blockchain a la societat catalana. Això que es diu tan ràpid no es fa de pressa. Però per a solar aquest objectiu hem organitzat set grups de treball que estan aquí llistats. El primer és el de la Lluïsa, que sóc jo, el segon és el de governança de la tecnologia, de l'Eix. La l'Eix creueres, no el tenim aquí, que està de viatge a Paràcia, però ens t'explicarà el Carlos. Els dic breument i dic qui són les persones, perquè així us familiaritzeu amb les cares. El següent és Privacitat i Seguretat, que és en Jordi Herrera-Joan Comartí. En Jordi és professor investigador de la WAAP, és expert en criptomoneda i blockchain. Ell liderarà aquest grup. Després tenim el de Marc Legali Regulador, el Carlos i el Xavier, que estan junts aquí. El Xavier és soci del despatx Roca Junyent i en Carlos és fundador del grup BTC Guardian, que és una consultoria en temes de blockchain. Després tenim el desenvolupament tecnològic, això és l'Adrià, l'Adrià és desenvolupador, és programador d'Ithirium i lidera l'Ithirium Developers Community, ho he dit bé, de Barcelona, alguna cosa així. Finançament de projectes, l'Albert, l'Albert també és programador, desenvolupador, i és càncil membre de NEM. NEM és una blockchain, com pot ser bitcoin, i NEM està, si no m'equivoquen, el CISÉ del MarketCup de canviant. CISÉ ha estat el lloc mundial del MarketCup de blockchains. La transformació social és el Marc, el Marc és professor i investigador de l'OB i és expert o consultor en organització... comportament organitzatiu, gràcies. I m'he deixat de dir que l'Aleix és cofundador o coorganitzador de la Bitcoin Community, junta ben amb el Carlos. Doncs ara, sisplau, dos minuts per cap, només, i expliqueu el públic per aconseguir fans. Què voleu fer en els grups de treball i quina serà l'activitat? Potser, si feu servir aquest micro, jo parlo al final. Per ordre. Sí, no? No, aquí he parlat a tots, no, jo ho tinc al final. Bueno, jo vengo a hablar en nombre de l'Aleix, que està de viatge per a Àsia, suerte, la suya, i de lo que se trata, cuando hablamos de gobierno de la tecnología, no estamos hablando de cómo utilizar la tecnología para gobernar, sino justo al contrario. Es decir, ¿cómo se gobiernan los blockchains? Porque en el mundo de blockchains, después de nueve años, vemos muchísimos desarrollos casi diría opuestos y tenemos blockchains permissions o privadas en las que hay que pedir acceso para poder participar en ese ecosistema y hay otras que son abiertas. Entonces, las abiertas, lo que hemos estado hablando hoy es donde hay minería, pero claro, si todo el mundo puede participar y si simplemente hay una minería para tener un incentivo económico, de alguna manera se han de decidir las reglas. Nosotros en este grupo de trabajo lo que queremos es averiguar cómo se gobiernan estos grupos de desarrolladores que mientras trabajan juntos, como toda comunidad, como cualquier asociación, necesitan un conjunto de reglas y nosotros queremos entender cómo son esas reglas y cuáles son las que mejor se aplican a aquellos modelos de negocio que vosotros podáis tener interés en implementar en vuestro entorno. Me interesa más una blockchain privada, cómo se gobierna, cómo funciona, o cómo funciona una ICO, o cómo funciona una blockchain abierta, que es una criptogoneda. Queremos entender cómo funciona eso y abrir todo este catálogo a los asociados para que los asociados entiendan mejor cómo se toman las decisiones en este juego de reglas y cuando cambian las reglas, por qué se cambian, quién las cambia, quién tiene poder para cambiarlas. Gràcies. En el grup de privacitat i seguretat sembla que sí, tot segur i molt privat. L'idea d'aquest grup és una mica, recollint-lo que han comentat abans el Guillem, de responsabilitat individual. Seguretat què vol dir seguretat amb aquests entorns? Bàsicament aquí la responsabilitat individual és total, és a dir, nosaltres som els propietaris dels nostres diners, per al boi, per al doent, tenim màxima responsabilitat. Per tant, la seguretat depèn de el que fem nosaltres amb les claus que tenim. Per tant, en aquest grup l'idea és intentar divulgar sobretot quines són els mecanismes que fan que aquesta seguretat sigui realment segura, és a dir, què hem de fer, què passa quan generem un wallet, què hem de fer amb el wallet, quins vacants hem de fer amb el wallet, com hem de gestionar aquest wallet, què vol dir tenir un wallet amb 1.000 bitcoins i que, entre algú a casa, s'espalli l'ordinador i aquests 1.000 bitcoins desapareixin. Coses d'aquestes així, és a dir, la gent està acostumada a tindre el botó de recuperar contra senya, el botó recuperar contra senya no existeix amb cryptomonedes, això vol dir que el botó, he perdut els diners, existeix, això vol dir que això és molt problemàtic, per tant, la gent, abans de començar a utilitzar aquesta tecnologia, ha de ser molt conscient que aquests problemes hi són. Per tant, jo crec que una part de la divulgació de l'associació és intentar fer conscient a la societat que això és un moviment de paradigma, tindrem més responsabilitat per al bo i per al dolent, d'acord? Després hi ha una part més de privacitat, és a dir, tothom hi havia el dibuix del gos, tot és molt privat i molt poc públic, molt opac, ni que ho sap re. Bé, de fet, el revés tothom ho sap tot, la blockchain està oberta, es pot trecejar absolutament tot, per tant, és interessant que la gent sàpiga què vol dir privacitat realment, realment són privades les transaccions de la blockchain, en bitcoins són privades, poden saber qui ets, qui no ets, es pot mirar, sí que es pot mirar, es pot fer crostering d'adreces, si es pot fer crostering d'adreces, poden fer moltes coses i la gent es pensa que és anònim i realment no ho és. Per tant, és important entendre fins a quin punt la privacitat existeix, quin no existeix, què ho dona, quin no ho dona, quines monedes realment són privades, quines no són privades, en quin cost representa això, què vol dir utilitzar una moneda privada, quin cost té això? Aquest tipus de coses és una mica el que intentarem treballar en el grup aquest de priori ciutat de seguretat. Molt bé, doncs, dins del nostre grup de Marc Lagal i Regulador, el que intentarem és posar una mica d'ordre, més que real, a les cídees, intentar veure, doncs, quin encaix té a nivell de legal, a nivell de l'ordament jurídic, totes les diferents noves facetes que parteixen a partir de la tecnologia, perquè ens podem quedar amb la idea que el món de Bitcoin, el blockchain, és un món que avui en dia no està regulat. No hi ha cap norma, no hi ha cap llei, diguem que sigui una llei de blockchain o de Bitcoin, però tampoc hi ha una llei d'internet. En el moment inicial en què va sortir internet, moltes de les qüestions que es planteja van tenint una regulació específica. Això vol dir que aquest món estigui fora de regulació. No, són dues coses diferents. El fet de que no hi hagi específicament normativa sobre aquest fenomen no vol dir que la normativa actual no ens pugui servir per interpretar el que ja està succeint, però això demana un esforç per part del reguladors, com per part dels diferents superadors, per veure on es pot encaixar aquesta normativa. I això implica a haver d'enfrontar-nos a tota una sèrie de desafiaments, i aquí jo crec que se n'has mantat alguns. S'ha parlat, per exemple, de smart contracts. Realment els smart contracts són contractes. Estem parlant de línies de Codi, que tenen poc a veure amb el que en tenim només al servei, sinó amb les que estem a la sala amb un contracte. Fins a quin punt aquella smart contract el pot portar a un jutjat i fer-lo valer. Aquí, en Espanya, encara no ho sabem. Què passa si el responsable de fer el Codi s'ha equivocat? I hem tingut uns cons exemples. Aquí li puc demanar responsabilitat, a les temes de les xarxes distribuïdes, pir-to-pir. Al final, qui és la responsabilització? No tinc un encentral. En temes com hem vist abans. És molt maco dir que posarem tota la informació en el registre de la propietat, però primer hem de vestir una identitat digital sòlida, perquè ens assegurem que realment aquella que diu que és el titular d'aquella d'aquella trosa, té raó, té mala, doncs realment podem tenir la certesa de què és realment el propietari. El tema de la CICOS, que hem comentat, té sentit que per fer una petita inversió a través de cracfànding aquí a Espanya s'haig de fer servir una plataforma que està regulada, que té uns límits de màxims inversió, i en canvi, amb la CICOS, pugui invertir a qualsevol part del món sense cap límit. Segurament això que ara mateix no té una regulació concreta, doncs els reguladors acabaran definint si estem davant d'instruments financers o qui l'encaixa de tenir. Com veiem, moltes ara mateix més preguntes que respostes, i el que intentem en el grup legal doncs és que ens ajudeu a intentar donar aquestes respostes a la mesura que sigui impossible. Gràcies. Bé, doncs, des del grup de desenvolviment tecnològic és una mica agafat tot aquestes idees que hi ha i que funcioni tècnicament. Aleshores, el que està passant una mica ara és com al principi internet que era una barreja de conceptes, les coses estaven per provar, tot és molt flexible, i realment estem trobant que hi ha moltes tecnologies diferents, no sabem com encaixar-les, tenim de saber d'incentius cripto-economics, hem de saber de sistemes distribuïts segurs, hem de saber de criptografia i, a més, tot això aplicar-ho a l'internet que hi ha ara, perquè, a més a veure, l'internet descentralitzat i l'internet descentralitzat que hi ha ara són una mica diferents i congenien una manera complicada. Doncs és més o menys intentat aquest garbuja, aquesta sopa d'idees que hi ha, intentar mirar quines eines podem construir, quines eines podem utilitzar per fer edificis que s'aguantin i no caiguin. Una mica, la idea del grup és consolidar idees i, sobretot, cap un desenvolupament de codi segur. Hi ha moltes desenvolupaments de codi que, ara per ara, està fent una mica de guàssal manera. I hem de tornar a les eines d'enginyeria com verificació formal i temes, potser, més tradicionalment universitaris per aconseguir que aquesta immutabilitat que ens dona el blockchain sigui segura, i no sigui un JavaScript d'un navegador que rebota pilotetes per la pantalla. Sí? Merci. Molt bé, doncs, al grup de finançament de projectes, obrim una mica, potser, més abstractament, en direm algo més similar a cripto-economia, d'acord, és una paraula que és difícil d'escriure allà. La idea, bàsicament, serà intentar entendre aquestes icos que són, doncs venen, no totes són iguals, no és el mateix una moneda d'una plataforma que una moneda que és el que se'n diu un utility token, algú per utilitzar un servei. Això saber és per finançar projectes amb preventa, per exemple, senzillament, intentant finançar projectes, tenint una bossa molt gran que després es pot fer créixer encara més. Aquest que intenten dir és que hi ha ara mateix aquest any només 3.400 milions de dòlars que s'han ficat en projectes de blockchain, això implicarà un moviment molt, molt, molt fort i superior al sitfunding en venture capital, aquest any, d'acord? I acabarem d'intentar defensar aquest grup, serà intentar entendre quins són les categoritzacions que hi ha, quines són les millors metodologies, quines són les formes d'analitzar aquest tipus de projectes per veure per fer un bon due diligence, per entendre quines són correctes i quins són els camps. Per exemple, és un problema molt gran, que és que la majoria d'aquestes icos no funcionaran mai i això se sap. Llavors, el tema està en entendre com preveure, ho intentarem d'aprendre més com veure què és el que passarà amb cada un d'aquests projectes segons la seva categorització. En últim, jo intentaré llegir molt per sanir-me del temps, transformació social. A mi és el que em deixen jugar més a llarg termini, i llavors això em permet ser més utòpic, si voleu, però hi ha una cosa molt curta termini que hem de fer ja, relacionada amb transformació social i blockchain, i és fer que quan oplim una sala com aquesta, la meitat de la sala siguin homes i la meitat de la sala siguin dones. Si mireu el vostre voltant, això no passa. Intentaré ser breu, llegint el màxim per intentar sanir-me el temps. Jo necessito posar en context que vull dir amb transformació social, i per això el que he anat és a fer una analogia en la mateixa idea que feia el Miquel a la seva presentació, i vull començar amb unes metàfores que l'any 1996, un autor que es diu Mark Stefik, publicant un llibre que es deia Internet Dreams, ell parlava del futur d'Internet basat en quatre metàfores diferents. Ell parlava d'una llibreria digital a l'internet del coneixement, dintre tot el coneixement a la xarxa, parlava d'un correu electrònic, un mitjà de comunicació entre nosaltres a través del món digital, parlava del mercat digital, del comerç electrònic, tal com el l'entenem avui, i parlava dels mons digitals, li deia mons digitals, per t'escriure una internet a les experiències, podríem ficar la internet de les experiències avui en dia, podríem ficar els jocs en línia, podríem ficar el streaming, podríem ficar les realitats augmentada i virtual. Jo avui, el 2017, veient el que Blockchain pot aportar a Internet, el que parlaria és una cinquena metàfora, parlaria de l'Internet de les persones. Aquesta és una vella aspiració que té Internet, l'aspiració que la tecnologia ens porta a un millor desenvolupament social. Jo crec que en Blockchain, per diferents raons, i una d'elles és el desenvolupament de estructures col·laboratives, tenim l'oportunitat de fer aquesta vella aspiració realitat. El seu llibre, la Societat, xarxa en mal castells, descrivia les xarxes com la millor forma d'organització com la més eficaç. I ell deia que era arrel de tres coses que la tecnologia havia potenciat, era la flexibilitat, l'escalabilitat i la resistència. Avui Blockchain ens aporta tres coses més, ens aporta la resistència a la censura, ens aporta la immutabilitat i ens aporta la no dependència de terceres parts per tal de generar confiança. Som davant d'un dels inicis, estem als inicis, d'un profund canvi social potenciat per la tecnologia. Potser estem al 1992 d'Internet en aquest sentit. Des del grup de transformació social, un cop fet el mar de treball, el que farem és treballar de forma àgil i de forma iterativa en tres aspectes fonamentals. En primer lloc, detectar quines són les problemàtiques socials i els reptes que té la nostra societat catalana. En segon lloc, analitzar què pot fer Blockchain per resoldre aquests problemes i, en tercer lloc, posar en contacte la gent i crear grups de treball per tal de... i desenvolupar projectes per tal de desenvolupar resolucions. Els reptes immens, sabem que els reptes immens estem treballant a mig si l'art termini, però al final el premi també és immens. Està desenvolupant una societat més justa, més democràtica, més igualitària i més resistent. Us convido a fer-ho tots junts. Moltes gràcies. Grup de treball de ciutats i territori. El que farem és veure possibles implementacions, una possible utilització del Blockchain en diferents aspectes i en diferents processos urbans. I iniciarem fent-ho d'una manera poc esperada, diria jo, estudiant un personatge que sorprèn i que segurament ho sorprendrà també, que és Ramon Llull. Ramon Llull, entre moltes altres coses, se li atribueix el fet de ser el pare de la informàtica. Perquè al segle XIII ja es va inventar el primer ordinador, era un ordinador de paper, bàsicament eren tres discs i donaven vàlgures resultats depenent de l'entrada i a banda d'això va fer moltes altres innovacions en el món de la ciència i de la matemàtica i estudiant el seu arts magna, que és la obra pivotal de Llull, te dones que també se li podria atribuir la paternitat del Blockchain, perquè ja parla dels principis bàsics del Blockchain. I encara és més alegria quan et llegeixes el llibre del Fantàstic i la Ciutat del Món, que és de Ramon Llull, i te dones que aquests principis, evidentment, analogics del Blockchain ja s'utilitzaven al segle XIII. Llavors l'exercici serà veure com aquest Blockchain l'Olià el podem actualitzar i transformar-lo en un Blockchain tecnològic que funcioni per la ciutat d'avui, que crec que és un repte prou interessant. I ja estem, l'acte acaba aquí. El que us animem a tots és a causa que apunteu el grup de treball que més us hagi interessat, que ho feu avui perquè si el registre es fa avui, doncs que el dirà d'un descontent, d'un prou promocional, que l'hem fixat en 50 euros, fora de l'altre dia d'avui serà més. No ho diem perquè si us apuntareu tots avui. Llavors, al cap d'uns dies, rebreu una comunicació per part nostra on us direm com heu de pagar, que segur que és en criptomoneda. Per tant, començarem l'entrenament en Blockchain i serà qüestió de generar-se un wallet i de fer el pagament correspondent en criptomoneda i a partir d'aquí començar a funcionar i a treballar en els respectius grups de treball. Amb això tanquem l'acte més en de deixar la sala perquè ve un acte tot seguit i ara us en plaço el que en diem el túnel, que és un espai aquí fora, us indicaran on és, on hi ha una petita celebració de la inauguració de l'associació amb una copa de vi de la cooperativa del Serer Falcet Marçal. Gràcies.