 Næste taler er fra Sigis. Nu skal det handle om hvordan dyrkningen påvirker marginaludvæsning ved på kort og lang sigt. Det er chefkonsulent Leif Knusen fra Sigis. Yes, tak fordi, hvor lejligt hende til at komme her og fortælle om det emne her. Jeg kan jo se, at jeg sætter på sammen med alle modellfolkene. Jeg vil løge, at det bliver lidt mindre at indvikle den Bjørns gennemgang, fordi jeg vil ikke tælle om modeller. Jeg vil vise lidt mere empiri i virkeligheden. Jeg vil stå med at stille spørgholdt om marginaludvæsning. Den har ændret sig fra 1998 til 2018. Det er jo realt det, vi diskuterer. Jeg vil prøve at se på, om den ændler sig på grund af en bedre kvælstafunlødelse, på grund af ændring i efterårsbevoksningen, eller på grund af en mere behovsbestemt kvælstaf til førstel. Eller om det er sådan, at marginaludvæsning er de eneste landbrugt, der ikke har ændret sig på de 20 år, der er gået. Jeg vil stå med at vise den her graf, som stammer fra vores kvælstafforsøg, 30 kvælstafforsøg fra 13 til 17. Det er lidt samme grønne, som Gitte har vist. Det er for vintervede, og det er vintervede, man får for koren. Det er vintervede, der næsten ikke har tilført husstyrkøning i de foregående fem år. Den her linje er tilførtlendt. Vi går fra 0 til 250 kV. Den stiblige blå linje er bortførtlendt eksklusiv halm. Det er den, vi har målt de forsøgende direkte i, og vi måler både udbyttet og bruninenhold. Den grønne linje er bortførtlendt, hvis vi tæller halm med, og der er antaget, som vi har god dokumentation for, og denne optagelsen i halm er ca. 20 % af det, der er optaget i kærne. Det, man så kan regne ude fra denne her frysse, er, at hvis vi går ind og siger til 200 kV, det er en amelig tilførselig vintervede, det ligger på det optimale niveau. Så er der 18 kV forskel imellem det, vi har tilført i halmskøning, og det er, at der er fjern med halm og kærne. Hvis nu vi regner meget simpelt på udnøjelsen af handelskøning, hvor meget er der fjernet i forhold til og tilført, så har vi faktisk fjernet 91 % af tilførselet. Det kan man sige, at det her er forsøg, og derfor vil vi have en bedre kvælstofbalange, end vi vil have i praksis. Jeg vil sige, at et amelig handelskøn system i praksis, der vil vi nok med afgrøn fjern ca. 80 % af tilførselet. Hvis vi ser på landstallene, så fjerner vi godt nok kun 60 % af tilførselet af kvælstof. Hvis vi ser på tallene fra landovårens oplandene, så er det den niveau. Men der skal man huske, at når vi er nede på 60 % i bortførsel, så skyldes det jo, at en stor del og over halvdelen af det, der har tilført, det er husstyrkøning, der har en lavere udnøjelse af en handelskøning, og der har også tilført andre organiske køninger. Så hvis vi ser på den samle udnøjelse af handelskøning, så ligger den op i niveau på 80 %. Så er man så sige, hvordan har udviklingen så været, og nu skal man lige lægge mærke til, at nu går jeg fra at tale om den absolute onødelse på de 91 % til at tale om marginaloptalelse. Og det er sådan set den diskussion, vi har haft tidligere. Hvorfor er de forskellige? Fordi er det sidste kilo kvælstof, eller faktisk helt vejen igennem, da det er afgrønt, at det er en linje af sammenhæng. Jamen så er marginaloptalelsen nålund konstant, abbe gennem forløbet, og den er sådan set kun omkring 45 % i de forsøger lige vist. Og når den laver end den samle kvælstofundøjelse på de 91 % så er det jo fordi, at jorden den stiller jo de 50-60 kilo kvælstof til rådighed, og derfor bliver kuren flader, og derfor så er marginaloptalelsen selvfølgelig lavere end den samle kvælstofundøjelse. Og det er præcis det, der giver forskellen også i udvastning, og præcis derfor er man ikke kan sammenligne de 31 % som vi så til her som udvastningsandelen med en marginaludvastning. Men hvis vi ser budskabet her, det var egentlig, at hvis vi ser over tid fra 1992 til 2017, så er marginaloptalelsen af kvælstofstedet for 32 % til 51 %. Og det er simpelthen fordi vi i den periode har fået bedre sorter, vi har fået bedre dyrkningsteknik, det vil sige udnyttelsen af kvælstofstier. Og her har jeg for at ikke blive taget i, at den kommer en lille smule ved høj kvælstofmængder og marginaloptalelsen også, så er der regnet ude fra forskellen i endoptab i 200 kg ind og 150 kg ind. Vi kan også se, at hvis vi så prøver at se på, hvordan afhænger marginaloptalelsen af proteininholdet ved 150 kg ind, hvor vi betragter proteininholdet som et uttryk for, hvor meget er systemet med kvælstof, så kan man se, at jo højere proteininholdet, jo mere mellemme kvælstof, jo dårligere optager den det næste kilo kvælstof. Og der kan man jo se, at proteininholdet fra 1998 til 2015, som man var rigtig også vist, det faktisk falde cirka 2 % indheder og det betyder altså, at marginaloptalelsen i 2014 eller 15-16 stykker har været betydelig større end den var i 1988 og 50, fordi vores afgrøver simpelthen står og sulder og mangler kvælstof. Så der er ingen tvivl om, at kvælstrafullelelsen bliver meget bedre i den periode og det skal alle andet lige reducere marginaludvastningen i periode. Hvis vi ser på efterårsbevoksningen, så har jeg også fundet et gammel forsøg, ikke et rådhamsæt forsøg, men noget, der er lavet på Jønnavad og det, det er udmærket, som jeg ved, det er faktisk, at forsøgsbehandlingerne, de har været ens i en 25-årig periode og det er et forsøg, der er gennemført med og uden efterafgrødder og det er gennemført ved en tilførsel på 30 kilo ind og 120 kilo ind. Og det her er udvastningstallende, der er målt i den afslutende femårsperiode af forsøgene, altså hvor behandlingerne har været fastliggende i 20 år før ude for ude. Det man med det samme ser af graferne, det er jo, at efterafgrødderne betyder jo meget, meget mere for udvastningen end forskellen i kvældstof til forsøg. Hvis vi så ser på, hvad er udvastningsforøvelsen på 60-120 kilo ind, og så ser man mig også, som Bjørn kan lide krummkurve og så har det svært at tage en krummkurve mellem to punkler, men lad os så sige, at hvis man gør det, så stiger udvastningen 20 kilo kvældstof og hvis det er svaret til, at marginaludvastningen den er 33 procent i og med mere tilførsel af kvældstof er 30 kilo ind. Hvis vi så ser på, hvad sker der så, hvis vi har en efterafgrødder, og har vist den venue, resultatet er faktisk tilhærd på dagen, så er udvastningsstigningen kun 10 kilo kvældstof og det vil sige, at marginaludvastningen kun er 17 procent. Nu skal vi tage is, at Jønneværd for Søstersjon her, det er jo Jørg B1, en rigtig nedbygd område det er nok den værstænkelige situation, som vi kan komme ud for, det er efter Vårbyg, hvor Vårbyg har en tidlig ophør af kvældstofoptalesen, det er ubevokset allerede at reinholde om efterhåret det er den værstænkelige situation. Hvis vi var på en lærerjord, så vil vi jo, at mellem Centanjord er en gennemskyldelse 5-6 gange af vinternedbøren og derfor er der ikke noget kvældstof, det er bærem foråret vi kan måle cirka 15 kilo nitræt derude når vi måler på en lærerjord, der måler den gennemskyldelse, og der måler vi typisk for 45 kilo kvældstof og derfor er udvastningen på lærerjord kun det halve af, hvad den er på Sanyord og derfor er marginaludvastningen også kun det halve af, hvad den er på Sanyord. Så budskabet her er her, det er, at efterårsbevoksningen betyder rigtig meget for marginaludvastningsstørrelse og hvad er der så sket fra 1998 til efter landbuspakken, er implementeret. Ja det er jo, at krav til efteravrådet kommer op over 600.000 hektar formålet. Det er allerede stedt fra 0 i 98 så op til 380.000 hektar så vi lige husker, men der kommer med målretterregulering mange flere efteravråder det vil reducere udvastningen eller marginaludvastning og udvastningen forhåbentlig. Der kommer forbud, der er kommet forbud mod jordbevokningen efter året i perioden. Vi har været inde på det. Det giver en fysisk effekt af jordbevokningen på mineralisering men vigtigere er måske at der er også en effekt af spilkuren og hvis det lykker så at gå imod systemer, der har endnu mindre jordbevokningsintensitet så vil det også reducere udvastningen. Der er også sket et forbud mod omlægning af græsmarker om efteråret og der er sket en bedre overensstemmelse mellem vores kvældstof og det behov som afgrøn har. Det sidste vil jeg gå lidt mere ud af fordi det har også betydning Bjørn har allerede været inde på det og flere har været inde på det her beviser den berømte svensk udvastningskurve, den er rigtig krum Vi skal se her at man skal læse den sådan at her har vi det økonomiske optimum og så viser X-axen det viser så afvildelsen i kvældstof tilførsel for det økonomiske optimum og det man skal lægge mærke til er jo faktisk, at man skal faktisk et snøk forbi det økonomiske optimum før akkuren bliver rigtig krum og det er måske faktisk lidt det der også er problemlige i en læs modellering, det er jo at man har ikke ret mange situationer hvor man gør rigtig meget mere en optimum tilførsel i øjenstemmen som behov det er vigtigt og der vil jeg hæve det på at siden ud af det 50 startes skete en langt bedre tilførsel i forhold til behov sprædningen som Bjørn omtalt den kan godt være stor men den er i hvert fald blevet meget mindre end den var oprindeligt og det er jo fordi at kombinationen af at man har høj krav til undvuldelse af kvældstof i husstyrkøning og man har loft over kvældstof til det gør at der er grænser for hvor meget man kan afvige grænser der ikke var tidligere vi har også prøvet os lidt af at i de senere år med mere kvældning osv har vi også forbedret vores røgivning vi har fået lavet det en meget bedre modell for udvuldelse af kvældstof i husstyrkøning i vores kvældstyrkøning program der dækker 85 % af alt vi har en modell bedre modell for beregning af kvældstof behov ude for i år, dyrkningstaltag vi har arbejdet og har uberedt omfordring af kvældstof for at sende sig os salitdata og vi går faktisk lige i luften om lidt med en beregning af undvuldelse af husstyrkøning ved hele aktuelle klimadata så det er blevet en bedre ikke fordi jeg skal tale om salitgøsning, men det er mig nok det som fremtiden vil bringe at vi kan få bedre vores modeller for behovsforudsigelser ude fra jord- og dyrkningshistorie osv det kan vi supleje med aktuelle målinger af kvældstof fra salit der er også tale mig om langsigtigt effekt kontrakortsigtigt effekt jeg skal være den første til at sige at der er en langsigtigt effekt af gynnings-tillførsel jeg har brugt halvdelen af min karriere for at overbevise universitetet om så var udbyttet tabet ved en langsigtigt reduktion af kvældstof-tillførselen større end det man kunne måle i en i et år i forsøg og derfor vil du også være her men jeg vil også sige at den langsigtigt effekt når det handelskyndning alene vi taler om den er relativt beskedent altså i til beregning af udbyttet tabet så siger vi at den halvanden gang den kortsigtige reduktion eller 1,4 gange måske kun men når det er kvældstof-udvastning så tror jeg faktisk den er mindre fordi at kun en del af de mineraliserede kvældstof det udvasker på sannjor, der vil man jo bevare en stor del af det der mineraliseres om efteråret som tilgængeligt kvældstof om foråret så hvis jeg skal svare på mit spørgsmål om marginaludvastning, det har endret sig over tid jamen så er den faldt betydeligt med den udvikling der har været først og frem for de kvældstof-tilførseler om efteråret den er øget vi har en bedre og enigstemmelse mellem afgørendes behov og den tilførsel af kvældstof og vi har en bedre kvældstof-udvastning end vi har tidligere så det har været efter min opfaldelse fuldstændig hovedløst og at regne med den samme marginaludvastning i sidste i 90'erne som vi skal gøre fremadrettet og vi skal hele tiden huske og det synes jeg man glemmer diskussionen, det er jo kun handelskøning men forøver kvoten med og handelskøning har at se den samme effekt udvastningsførende effekt som hvis det var i organiske gønninger tak tak til live, er der nogen hovedet i spørgsmål til live, ja Bjørn har et hovedet i spørgsmål der kommer lige en mikrofon Bjørn tak for det live eller tak for det de der svensket forsøg, jeg var lidt krig af den måde du udlade på bare man holder sig under økonomisk optimum hovedpunkten i den artikel er at økonomisk optimum raser plus minus 40 kilo så hvis du har en krystalkole så kan du rigtig godt gøre det i virkelighedens verden er den faktisk ret krump når du ser den arregerede effekt det er jo sådan set hovedpunkten i artikelen men Eving, dere kan ikke gå ind i om det er vi sådan set ikke men det er jo også derfor jeg har sådan set går ind og så siger at jo bedre at vi kan tilpas gøstningen efter optimum i det enkelt år det vil især selv have en uvastnings retruserende effekt det er jo blandt andet det der kommer i det er den nye pilotprojekt og sådan noget og derfor er det vigtigt, at vi arbejder med det det har jeg brugt den anden halve mit liv på selvom vi er kommet et lille stykke just på næste års når vi gøder så har vi ingen ane til om hvor godt den optager det så vil det svær ikke komme frygtig langt så det betyder noget selvom man kun går lige op til økonomisk optagning okay der er forbedringen der er mulighed for forbedring det vil jeg kende jeg så godt din hånd Lars men må jeg gennem dig til fordi I sidder altså med i debatten og vi mangler det enkelt opleg