 I ara sí és el moment de presentar el pla que hem al·laborat com a Universitat Pumpeu-Fabra, el pla de mobilitat sostenible i segura, com deien 2015-2020 i ho fan en Martí Bodleda, que és el tècnic de medi ambient de seguretat i també el gestor de mobilitat. Gràcies, Martí. Si us explicaré, us faré una pinzallada del que és el pla, les dades que trobo potser més destacables. El pla el trobareu penjat a la pàgina web, si voleu aprofundir amb més aspectes. Quan s'ha situat-vos una mica en el context del pla, aquest pla s'ha limitat a l'espai universitari de la Pumpeu. A la Pumpeu, com he dit, la vicerectora té diferents centres, escritos o, com l'ha aguantat el cas de l'Esti. Però això es va limitar als tres campos d'ocents, que són els tres que surten grafiats, i a l'edifici del rectorat, que és aquest de Mercè, que ens queda una mica més a l'esquerra. Això a nivell d'espais i a nivell del volum de gent, unes 15.000 persones són les que formaven la Comunitat Universitària al 2015. Hem fet servir aquest número afectat a tots els càlculs, no és un càlcul exacte, perquè hi ha moltes variables, hi ha gent que només ve tres mesos, segons el dia que ho mires, però és la que t'ordre. I la relació de les diferents tipologies que tenim, els diferents col·lectius, són els números que surten a baix, com veureu, pràcticament el 80% es correspon estudiants de diferents edats o de diferents estudis, i al voltant d'un 10% de el que en diem PDI, professors i personal d'ocet i investigadors, i al voltant d'un 5%, un 4% de personal d'administració i serveis d'aquests 15.000. Aquest és més o menys la configuració de la nostra comunitat. Una de les primeres feines que vam fer per fer el pla va ser una enquesta de la mobilitat que en vam dir. La vam publicar entre el gener i el febrer de l'any passat, el 2015, la vam contestar 2.400 persones, que representaven un 16% de la població que us deia. La veritat és que estem molt contents amb aquest 10%, perquè moltes enquestes es basen en resultats en una població inferior. D'aquesta enquesta vam trobar dades molt interessants. Per exemple, una primera vam preguntar pel domicile habitual, és a dir, no donaran procedents, no s'hi venien de Sevilla o de San Sebastián o de Londres, sinó mentre es vivien aquí on vivien. Resulta que un 60% viu dins de la ciutat de Barcelona. Un 16% viu l'àrea metropolitana de Barcelona, que seria la primera corona urbana. Un 18% viu a la regió metropolitana de Barcelona, i un 6% a la resta de Catalunya. Hi ha algun que va contestar que venia de més ulls, però suposem que era... No ho sabem ben bé, per això ho hem posat resta. Vull dir que el 60% de la mobilitat a nosaltres la tenim a dins de la ciutat de Barcelona. L'Ajuntament de Barcelona, en les seves dades, té uns esplaçaments de connectivitat que en diuen superiors. Aquesta és una primera diferència. A partir d'aquestes dades, vam fer un primer escàlculs per fer-nos idea de l'impacte que suposa la mobilitat, que són les dades del costat, i vam calcular, diguéssim, a nivell de comunitat, que serien els morts de l'esquerra, quan ens movem. Resulta que realitzem, en un any, tota la comunitat junta, 140 milions de quilòmetres a l'any. No és una broma, entre tots, el que fem. Dediquem 590 anys a moure'ns en un any. Somant-ho tots, després hi ha la part individual. I fem 8 milions de viatges, que dèieu n'hi do. No posa la comparativa a nivell de Barcelona, però dèieu n'hi do. En canvi, els números del costat, perquè ens fem més una idea, això n'hi vei individual que suposa. De mitja a la setmana, ens veiem així, els 200 quilòmetres a la setmana, 8 hores a la setmana també, i fem 12 viatges a la setmana. Això inclou els viatges que ha comentat la Mònica. Per anar i venir de la universitat, per moure'ns entre campos i desplaçaments per motius acadèmics o laborals. Però són només els viatges que fem relacionats a la universitat. El cap de setmana ens anem a fer una paella... No és igual, això no entra. És un exclusivament la mobilitat professional acadèmica, vull dir que dèieu n'hi do. També 200 quilòmetres cadascú a la setmana, 8 hores de viatge, 12 viatges, no és una broma. Vam preguntar també per com venia la gent a la universitat, com venia i com... El viatge d'anar i vinguar a la universitat. Això us fa referència exclusivament al viatge d'anar i vinguar. Ens vam portar una sorpresa agradable, perquè, com veieu, els modes més usats són els modes més amigables que referia la IONE, perquè el TPC, el transport públic col·lectiu, que seria l'autobús interurbà i el metro, que són les dues punxes més llargues, són les que es fan servir més. I aquests, evidentment, són relacionats amb l'enapeu o amb bici, ara que es permet a la majoria d'aquests transports, portar la bici als vehicles. I sumant-ho tot, resulta que un 87% de modes són els modes... Jo em vaig posar sostenible, potser li canviaré el nom i posaré mobilitat activa, perquè m'agraden molt aquesta definició, la veritat, jo no ho havia relacionat, però podíem dir que són relacionats amb la mobilitat activa que feia referència. Ja són, bàsicament, a l'enapeu, la bicicleta i transport públic col·lectiu, els que hem considerat aquí dins. Després ben calculat també, a nivell d'aquesta mobilitat, quina contaminació s'ho posava, que és el quadre de baix. Ho hem dividit per modes, veureu el total de quilòmetres que es fan cada moda i el total de missions i de nitrats i de partícules, les PMD o les micropartícules, que generarem amb aquesta mobilitat, que d'alguna manera això ens serveix per als objectius que es planteja a nivell quantitatiu del pla, doncs podem mesurar si el plaquet està tinguent un efecte real amb la disminució de tots aquests paràmetres. Després ho hem comparat també amb el total de missions que generarem a la Universitat. La Universitat no genera només de missions de CO2, equivalents amb la mobilitat. Una part molt important és l'energia, però quan els comparem, actualment tots aquests modes estan sostenibles, el 60% del total de missions són dades estadístiques. Però són d'agudes a la mobilitat, o sigui que realment té un impacte molt important la mobilitat de la Pompeu amb el que és el medi ambient respecte al total de la cafè. I a partir d'aquesta enquestia et dic i de les reunions del grup de treball, de la mesa de mobilitat, va sortir el resum del pla a nivell d'objectius eren inicials, com una part inicial, que són els fresques que s'han comentat. Es va decidir que ho faríem en 3 etapes. Una primera, l'anàlisi de la situació, que seria l'enquest acusadit, una anàlisi de l'entorn, un seguit de converses amb diferents gent de la Universitat per tenir una visió més directa. Un segon apartat, que seria objectius i mesures, que seria el pla de mobilitat, que és el document que us dic que el podeu trobar a la pàgina web, i un tercer asseguiment, que és el nou moment en què estem, de seguiment, de desenvolupament, és la tercera fase que es tracta del que s'ha definit el pla portar-ho termes i valorar-ho quantitativament a veure quin efecte hem tingut. El pla el vam dividir bàsicament en 4 eixos, que reflexen els 3 objectius que hi havia, i en nivell per poder-ho endreçar tot plegat. Es van aprovar 18 mesures concretes. Per exemple, la millora del recorregut a peu. Aquesta és una mesura concreta. Volem potenciar el moda a peu, tenim bastanta mobilitat a peu i volem millorar els recorreguts a nivell de seguretat, d'informació, és una de les mesures. Posa així amb 18 aspectes diferents per aconseguir els objectius. I a dia d'avui, això seria una fotografia de com ho tenim, el desenvolupament d'aquest pla. Com podeu veure, ja tenim unes quantes mesures executades pròpiament del recorregut a peu. Ara fa poc que es va aprovar en conveni amb el zoo, que ens permet creure el zoo, amb el qual escursem un dels trajectes a peu que tenim entre edificis, a més de fer-lo molt més agradable. És una gran mesura. A nivell de l'aparcament segur de bicicletes, la prova pilota està feta, la prova pilota de 3 unitats al campus de la ciutadé i al campus del poble nou, es van instal·lar a la setmana passada, si no recordo que ho sé, el dia endres passat, i hem aconseguit la prova, a veure com va, d'un moment jo ja he vist que algú l'està fent servir. La següent, l'aparcament vigilat, hauria d'estar a les mesures iniciales. Aquesta és un error meu, d'obligació. Després de mesures organitzatives, ja està implantat com a opció horària, hi ha una opció que tots els treballadors de l'universitat del PAS, del personal de l'universitat i serveix, poden optar dins de les seves opcions, poden optar per fer un dia de treballar des de casa. Amb el qual la gent que s'hi adereixi està reduint un 20% els viatges de connectivitat amb l'universitat. Això serà una mesura que a nivell de mobilitat ens anirà molt bé. El TIC, en torno a passar el mateix, hauria d'estar a les mesures iniciales, ja us les explicaré allà. I després la setmana de la mobilitat, vosaltres hi sou, vull dir, que no és claradat impossible, diguéssim. I després de les mesures iniciales, estem amb converses i estan fent diferents coses bastant avançades pel que respecta l'augment dels encoratges del bici, això en col·laboració amb l'Ajuntament, que ens reben una resposta boníssima, la veritat. El carrer en trimestral, bueno, està iniciat, s'estan fent coses, segurament serà una mica més llarga als encoratges, però allà estem, vull dir, s'està fent el camí, que s'ha de fer. Després hi ha la plataforma de Carpooling, el conveni de... i el conveni de Carxherin, que s'estan en converses bastant avançades en dues empreses per fer un conveni per facilitar el que és el Carpooling, que és viatges compartits, diguéssim, i el Carxherin, que és compartir cotxe. Després també la furgoneta del correu intern, també ho tenim molt avançat, la pensàvem fent un principi amb el sistema Carxherin, però segurament, com veureu més a baix, estem repantant la cosa perquè sigui elèctrica, que encara ens agradaria més. I a nivell de senyalització de l'OPF, els cartells del tram ja estan fets, i també s'està en converses, diguéssim, i treballant per aconseguir posar les plaques al carrer Roc Boronat i la senyalització de les rondes. I l'últim que també tenim iniciat i ja estem parant amb les diferents unitats internes és per activar el protocol d'informació de la mobilitat de persones de mobilitat reduïda. I, com veureu, a baix de tot hi ha una boleta nova que posa noves mesures. Això només hi ha dues, però trobo molt interessant perquè denota, o d'alguna manera, el caràcter d'aquest pla en el sentit de que no és un pla tancat o rígid, sinó que està totalment obert a les noves necessitats que puguem detectar, que ens puguin arribar, les oportunitats que es vegin i, en concret, ens han sortit dos mesos en el procés aquest des que es va aprovar, i el dia d'avui, diguéssim, que un es feia un conveni de motoshering elèctric, l'assemblança del de Carpool i Carcering, hi ha una opció de compartir moto, i, a més, és elèctric, és un sistema que ens agrada molt, i, evidentment, ens en quimnaren cap aquí. I el segon és el que us comentava, quan ens vam posar de pla estudiar la qüestió de la forgoneta elèctrica, vam veure el que hem fet, i les possibilitats que teníem, i vam veure que la forgoneta elèctrica podia ser una qüestió molt interessant. I aquesta última diapositiva va una mica en consonància amb el que he explicat la Ione, i és una mica per convidar-vos a fer una reflexió, i una mica encaminada a replantejar, o a debatre, o a incidir, o a afegir-nos el debat aquest de si és possible una ciutat sense cotxes. Que us he posat, perquè us en feu una idea, el quadre de l'esquerra, us he posat les distàncies anant a peu, un male, els quadres de baix a l'esquerra, veureu la distància que hi ha en quilòmetres, anant a peu, per exemple, de poble nou fins a Ciutadella, o del campus del Mar fins a poble nou, i els de dalt a la dreta és el temps que es triguen a anar a peu també. Com m'haureu hi han recorreguts perfectament possibles, com els 17 entre el campus del Mar i la Mercè, o els... entre Ciutadella i el campus del Mar som 10, n'hi ha 22 entre Mercè i Ciutadella, tampoc és descaballat, amb TPC no és molt menys, per exemple, amb bici segurament seria menys, i a la dreta us he posat un quadre amb un viatge a tipus des d'una ubicació de Barcelona X, desconeguda, fins al campus de la Ciutadella, i us he fet una comparativa del que suposen a nivell de distància, temps, a missions de CO2 equivalents, nitrats i partícules, les PMD, les micropartícules, anar a peu, anar amb bicicleta, anar en transport públic, o anar en vehicle privat. Aquestes dades, evidentment, són mitges i són estadístiques, no s'ho prengueu com una qüestió matemàtica. La majoria d'aquestes les he tret del Google Maps, i per el que fa als Índexos de l'oficina catalana de Camp i Climàtic. He fet mitges, sense pensar si es fa servir més un cotxe diàsel, un cotxe benzina o una moto. Però és totalment orientatiu, però com podeu veure, a nivell de temps, sí que es triga més caminant, però és que a nivell de missions i de contaminants atmosfèrics, la inferència és abismal. En aquest quadre no m'he ficat amb l'accidentalitat, amb la sinistralitat, que és una altra qüestió molt important. Aquí a l'esquerra us he posat, perquè us en feu una idea, l'índex associat que va a cada moda, perquè veieu més directament, per quilòmetre, les diferències que hi ha. I a la dreta us he posat un quadre en dades de la Guàrdia Urbana, de les víctimes mortals que hi van haver l'any passat, el 2015. Com podeu veure, la bici és la que ha tingut menys, i el que va haver-ne tingut és el que ocupa el segon lloc, a bastanta distància del primer. Però quan el feia vaig pensar que potser la reflexió que ens havien de fer seria la contrària. És veure quants accidents provoquen cada moda, cada moda de transport. No ha sigut temps de fer-la, però a nivell de pensament de reflexió sí que me la vaig fer, i un dia d'aquests intentaré fer-la, per veure l'accidentalitat diguéssim que provoca cada moda. Vull dir que no ho sé, que jo poso la mà al foc, una ciutat amb menys cotxes i menys motos, l'accidentalitat baixaria. Així és... Ja t'he dit, a nivell d'opinió. Vull dir que és una dipositiva pensada per reflexionar del que suposa la nostra mobilitat, a nivell de canvi climàtic, a nivell de salut i a nivell d'accidentalitat. Els tres nivells, diguéssim. I ja estic. Moltes gràcies.